# Euroopa Liidu L 15/20.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 15 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide20. jaanuar 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 15

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide20. jaanuar 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 85/2006, 17. jaanuar 2006, millega kehtestatakse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 86/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 87/2006, 19. jaanuar 2006, millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 88/2006, 19. jaanuar 2006, millega avatakse alaline pakkumiskutse Hispaania sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 89/2006, 19. jaanuar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2295/2003 seoses munade turustamisel kasutatavate märgetega, juhul kui kanade juurdepääs uiteväljale on piiratud | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 90/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 91/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 17. osaliseks pakkumismenetluseks | 34 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 92/2006, 19. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 20. jaanuarist 2006 | 35 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 93/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 37 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 94/2006, 19. jaanuar 2006, milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused | 39 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 95/2006, 19. jaanuar 2006, impordilitsentside väljaandmise kohta AKV/ÜMT ja EÜ/ÜMT päritolu kumulatsiooniga suhkru ning suhkru ja kakao segude jaoks | 42 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 96/2006, 19. jaanuar 2006, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta | 43 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 97/2006, 19. jaanuar 2006, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 44 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 98/2006, 19. jaanuar 2006, määruses (EÜ) nr 2094/2005 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta | 45 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 99/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2093/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 46 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 100/2006, 19. jaanuar 2006, veinisektori toodete ekspordilitsentside väljaandmise kohta | 47 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 85/2006, 17. jaanuar 2006, millega kehtestatakse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 86/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 87/2006, 19. jaanuar 2006, millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 88/2006, 19. jaanuar 2006, millega avatakse alaline pakkumiskutse Hispaania sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

28

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 89/2006, 19. jaanuar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2295/2003 seoses munade turustamisel kasutatavate märgetega, juhul kui kanade juurdepääs uiteväljale on piiratud

30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 90/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 91/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 17. osaliseks pakkumismenetluseks

34

Komisjoni määrus (EÜ) nr 92/2006, 19. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 20. jaanuarist 2006

35

Komisjoni määrus (EÜ) nr 93/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

37

Komisjoni määrus (EÜ) nr 94/2006, 19. jaanuar 2006, milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused

39

Komisjoni määrus (EÜ) nr 95/2006, 19. jaanuar 2006, impordilitsentside väljaandmise kohta AKV/ÜMT ja EÜ/ÜMT päritolu kumulatsiooniga suhkru ning suhkru ja kakao segude jaoks

42

Komisjoni määrus (EÜ) nr 96/2006, 19. jaanuar 2006, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

43

Komisjoni määrus (EÜ) nr 97/2006, 19. jaanuar 2006, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

44

Komisjoni määrus (EÜ) nr 98/2006, 19. jaanuar 2006, määruses (EÜ) nr 2094/2005 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta

45

Komisjoni määrus (EÜ) nr 99/2006, 19. jaanuar 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2093/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

46

Komisjoni määrus (EÜ) nr 100/2006, 19. jaanuar 2006, veinisektori toodete ekspordilitsentside väljaandmise kohta

47

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 23. detsember 2005, millega muudetakse otsust 2005/59/EÜ Slovakkia piirkondade suhtes, kus tuleb rakendada metssigadel esineva sigade katku likvideerimise kava
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5632 all) | 48 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 23. detsember 2005, millega muudetakse otsust 2005/59/EÜ Slovakkia piirkondade suhtes, kus tuleb rakendada metssigadel esineva sigade katku likvideerimise kava
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5632 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5632 all)

48

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 85/2006,

17. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Ajutised meetmed

| (1) | Pärast dumpinguvastase uurimise algatamist (2)23. oktoobril 2004 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 628/2005 (3) (“ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määrus” või “ajutine määrus”) ajutised dumpinguvastased tollimaksud Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes. Ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse, mis kehtestati väärtuselise tollimaksuna suurusega 6,8–24,5 % imporditava toote väärtusest, kohaldati alates 27. aprillist 2005. |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastase uurimise algatamist (2)23. oktoobril 2004 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 628/2005 (3) (“ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määrus” või “ajutine määrus”) ajutised dumpinguvastased tollimaksud Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes. Ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse, mis kehtestati väärtuselise tollimaksuna suurusega 6,8–24,5 % imporditava toote väärtusest, kohaldati alates 27. aprillist 2005.

| (2) | 1. juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1010/2005 (4) (“muutmismäärus”) muutis komisjon ajutiste meetmete vormi, asendades väärtuselised tollimaksud minimaalse impordihinnaga 2,81 eurot terve kala ekvivalendi kilo kohta, ning pikendas ajutiste tollimaksude kehtestamise määruse muutmisega ajutiste meetmete kestust kolme kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

1. juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1010/2005 (4) (“muutmismäärus”) muutis komisjon ajutiste meetmete vormi, asendades väärtuselised tollimaksud minimaalse impordihinnaga 2,81 eurot terve kala ekvivalendi kilo kohta, ning pikendas ajutiste tollimaksude kehtestamise määruse muutmisega ajutiste meetmete kestust kolme kuu võrra.

1.2.   Järgnenud menetlus

| (3) | Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määruse avaldamist tehti asjaomastele isikutele teatavaks faktid ja kaalutlused, mille alusel ajutine määrus koostati. Mõned isikud esitasid kirjalikud märkused. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, andis komisjon võimaluse ära kuulatud saada. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määruse avaldamist tehti asjaomastele isikutele teatavaks faktid ja kaalutlused, mille alusel ajutine määrus koostati. Mõned isikud esitasid kirjalikud märkused. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, andis komisjon võimaluse ära kuulatud saada.

| (4) | Pärast muutmismääruse avaldamist tehti kõikidele huvitatud isikutele teatavaks faktid ja kaalutlused, mille alusel ajutist määrust muudeti. Mõned isikud esitasid kirjalikud märkused. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused. |
| --- | --- |

(4)

Pärast muutmismääruse avaldamist tehti kõikidele huvitatud isikutele teatavaks faktid ja kaalutlused, mille alusel ajutist määrust muudeti. Mõned isikud esitasid kirjalikud märkused. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused.

| (5) | Samuti tehti kõikidele huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel soovitatakse kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed ja meetodid ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade sissenõudmiseks. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Samuti tehti kõikidele huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel soovitatakse kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed ja meetodid ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade sissenõudmiseks. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (6) | Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti lõplike otsuste tegemisel vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti lõplike otsuste tegemisel vajaduse korral arvesse.

| (7) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Lisaks kontrollkäikudele, mis on tehtud ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määruse 7. põhjenduses nimetatud äriühingute valdustesse, tehti pärast ajutiste meetmete rakendamist täiendavaid kontrollkäike järgmiste ühenduses asuvate kasutajate ja nende ühenduste valdustesse:






  — | Norlax, Outrup, Taani; |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Lisaks kontrollkäikudele, mis on tehtud ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määruse 7. põhjenduses nimetatud äriühingute valdustesse, tehti pärast ajutiste meetmete rakendamist täiendavaid kontrollkäike järgmiste ühenduses asuvate kasutajate ja nende ühenduste valdustesse:

—

Norlax, Outrup, Taani;

| — | SIF France, Boulogne-sur-Mer, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

SIF France, Boulogne-sur-Mer, Prantsusmaa;

| — | Association of Danish Fish Processing Industries and Exporters, Kopenhaagen, Taani; |
| --- | --- |

—

Association of Danish Fish Processing Industries and Exporters, Kopenhaagen, Taani;

| — | Bundesverband der Deutschen Fischindustrie und des Fischgroßhandels, Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Bundesverband der Deutschen Fischindustrie und des Fischgroßhandels, Hamburg, Saksamaa;

| — | Polish Association of Fish Processors, Koszalin, Poola; |
| --- | --- |

—

Polish Association of Fish Processors, Koszalin, Poola;

| — | Syndicat national du saumon et de la truite fumés, Pariis, Prantsusmaa. |
| --- | --- |

—

Syndicat national du saumon et de la truite fumés, Pariis, Prantsusmaa.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (8) | Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 10.–14. põhjenduse sisu ning neis esitatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(8)

Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 10.–14. põhjenduse sisu ning neis esitatud esialgsed järeldused.

3.   DUMPING

3.1.   Väljavõtteline uuring

| (9) | Nagu ajutise määruse 18. põhjenduses nimetatud, ei saanud kahele äriühingule esialgu anda individuaalset dumpingumarginaali. Komisjon jätkas siiski menetluse lõppetapis selle küsimuse uurimist. Kaks asjaomast äriühingut esitasid seejärel individuaalse lõpliku otsuse tegemiseks vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(9)

Nagu ajutise määruse 18. põhjenduses nimetatud, ei saanud kahele äriühingule esialgu anda individuaalset dumpingumarginaali. Komisjon jätkas siiski menetluse lõppetapis selle küsimuse uurimist. Kaks asjaomast äriühingut esitasid seejärel individuaalse lõpliku otsuse tegemiseks vajaliku teabe.

| (10) | Edasiste märkuste puudumisel väljavõttelise uuringu kohta kinnitatakse ajutise määruse 16. ja 17. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(10)

Edasiste märkuste puudumisel väljavõttelise uuringu kohta kinnitatakse ajutise määruse 16. ja 17. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult.

3.2.   Normaalväärtus

| (11) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist ei esitatud ühtegi märkust Norra eksportijate jaoks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud meetodi kohta. Sellest lähtuvalt kinnitatakse ajutise määruse 19.–31. põhjenduses kirjeldatud järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(11)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist ei esitatud ühtegi märkust Norra eksportijate jaoks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud meetodi kohta. Sellest lähtuvalt kinnitatakse ajutise määruse 19.–31. põhjenduses kirjeldatud järeldused lõplikult.

| (12) | Siiski esitati mitu märkust teatavate kuluartiklite käsitlemise kohta normaalväärtuse arvutamisel ajutise määruse 26. põhjenduses kirjeldatud meetodi alusel. |
| --- | --- |

(12)

Siiski esitati mitu märkust teatavate kuluartiklite käsitlemise kohta normaalväärtuse arvutamisel ajutise määruse 26. põhjenduses kirjeldatud meetodi alusel.

3.2.1.   Üldised märkused

| (13) | Arvestusliku normaalväärtuse puhul arvutas komisjon välja uurimisperioodil vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulud (tootmiskulud). Juhtudel, kus kulusid sai otseselt seostada, võeti arvesse tegelikke kulusid. Kui see ei olnud võimalik, määrati kulud asjaomase äriühingu varasemate kulujaotuste alusel, kui selline teave oli kättesaadav ja äriühing selle esitas; sellise teabe puudumisel määrati kulud käibest lähtuvalt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. |
| --- | --- |

(13)

Arvestusliku normaalväärtuse puhul arvutas komisjon välja uurimisperioodil vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulud (tootmiskulud). Juhtudel, kus kulusid sai otseselt seostada, võeti arvesse tegelikke kulusid. Kui see ei olnud võimalik, määrati kulud asjaomase äriühingu varasemate kulujaotuste alusel, kui selline teave oli kättesaadav ja äriühing selle esitas; sellise teabe puudumisel määrati kulud käibest lähtuvalt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5.

| (14) | Kui teatavaid kuluelemente ei olnud võimalik uurimisperioodi kohta otse arvutada, hinnati selliseid kulusid kõige hilisemate kättesaadavate auditeeritud aruannete alusel. |
| --- | --- |

(14)

Kui teatavaid kuluelemente ei olnud võimalik uurimisperioodi kohta otse arvutada, hinnati selliseid kulusid kõige hilisemate kättesaadavate auditeeritud aruannete alusel.

3.2.2.   Erakorralised kulud

| (15) | Esialgses etapis võttis komisjon arvesse kõiki vaatlusaluse tootega seotud erakorralisi kulusid, millest äriühingud olid uurimisperioodil teatanud. Kõnealuste erakorraliste kulude hulgas oli ka mitmeid äriühinguspetsiifilisi kulusid, kuid üldjuhul hõlmasid erakorralised kulud materiaalse põhivara mahakandmist, kalakasvatusrajatiste, tapamajade ja töötlemistehaste sulgemist ning töötajate lahkumishüvitisi. Mitmed äriühingud esitasid sellise käsitluse suhtes vastuväiteid kahel põhjusel. Esiteks väideti, et erakorralisi kulusid ei tohiks üldse arvestada, sest need on ühekordsed kulutused, mis tuleks lõhe tootmise tavakuludest täielikult välja jätta. Teiseks oldi arvamusel, et kui selliseid kulusid arvestatakse, siis tuleks need nendega seotud ajavahemiku peale ära jaotada, nt töötlemistehase kasutusea peale, kui erakorraline kulu on selle varaga seotud. |
| --- | --- |

(15)

Esialgses etapis võttis komisjon arvesse kõiki vaatlusaluse tootega seotud erakorralisi kulusid, millest äriühingud olid uurimisperioodil teatanud. Kõnealuste erakorraliste kulude hulgas oli ka mitmeid äriühinguspetsiifilisi kulusid, kuid üldjuhul hõlmasid erakorralised kulud materiaalse põhivara mahakandmist, kalakasvatusrajatiste, tapamajade ja töötlemistehaste sulgemist ning töötajate lahkumishüvitisi. Mitmed äriühingud esitasid sellise käsitluse suhtes vastuväiteid kahel põhjusel. Esiteks väideti, et erakorralisi kulusid ei tohiks üldse arvestada, sest need on ühekordsed kulutused, mis tuleks lõhe tootmise tavakuludest täielikult välja jätta. Teiseks oldi arvamusel, et kui selliseid kulusid arvestatakse, siis tuleks need nendega seotud ajavahemiku peale ära jaotada, nt töötlemistehase kasutusea peale, kui erakorraline kulu on selle varaga seotud.

| (16) | Vastuseks väitele, et kõik erakorralised kulud tuleks välja jätta, märgib komisjon, et Norra lõhetööstuses on juba aastaid toimunud ümberkorraldused. Sellest lähtuvalt on erakorralisi kulusid deklareerinud mitmed äriühingud mitme eelarveaasta jooksul. Seega on selge, et kõnealused erakorralised kulud ei ole üksikud ühekordsed kulutused, mis piirduvad vaid mõne äriühinguga. Pigem on need lõhe tootmisega seotud süstemaatilised kulud. Kõigi selliste kulude väljajätmine tähendaks seda, et tootmiskulusid arvestatakse väiksemana, kui nad tegelikult on, ja seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(16)

Vastuseks väitele, et kõik erakorralised kulud tuleks välja jätta, märgib komisjon, et Norra lõhetööstuses on juba aastaid toimunud ümberkorraldused. Sellest lähtuvalt on erakorralisi kulusid deklareerinud mitmed äriühingud mitme eelarveaasta jooksul. Seega on selge, et kõnealused erakorralised kulud ei ole üksikud ühekordsed kulutused, mis piirduvad vaid mõne äriühinguga. Pigem on need lõhe tootmisega seotud süstemaatilised kulud. Kõigi selliste kulude väljajätmine tähendaks seda, et tootmiskulusid arvestatakse väiksemana, kui nad tegelikult on, ja seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (17) | Teise väite suhtes märgib komisjon, et erakorralised kulud, mida võeti arvesse esialgsete järelduste tegemisel, on võrdsed nende kuludega, mida äriühingud uurimisperioodil oma finantsotsuste põhjal tegelikult deklareerisid. Komisjon järgis äriühingute endi lähenemist. |
| --- | --- |

(17)

Teise väite suhtes märgib komisjon, et erakorralised kulud, mida võeti arvesse esialgsete järelduste tegemisel, on võrdsed nende kuludega, mida äriühingud uurimisperioodil oma finantsotsuste põhjal tegelikult deklareerisid. Komisjon järgis äriühingute endi lähenemist.

| (18) | Kulude jagamine teatava ajavahemiku peale kõrvaldaks muidugi mis tahes liigse mõju, mis tekib äriühingute otsuse ajastusest neid kulusid deklareerida. Ideaalis tuleks aastase keskmise kulu väljaselgitamiseks kõik iga vara kohta deklareeritud erakorralised kulud selle vara kasutusea peale ära jagada. Tuleb siiski märkida, et ükski asjaomane äriühing seda moodust ei kasutanud. Selle asemel otsustas komisjon, toetudes kõige hilisematele kättesaadavatele finantsaruannetele, jagada valimisse kaasatud äriühingute puhul nende viimase kolme aasta jooksul deklareeritud erakorralistest kuludest ühe kolmandiku lõhe tootmise peale uurimisperioodil, võttes aluseks käibe. Kolme aastat peeti sobilikuks ajavahemikuks, sest nii palju aega kulub keskmiselt noorlõhe kasvatamiseks püügivalmis kalaks. |
| --- | --- |

(18)

Kulude jagamine teatava ajavahemiku peale kõrvaldaks muidugi mis tahes liigse mõju, mis tekib äriühingute otsuse ajastusest neid kulusid deklareerida. Ideaalis tuleks aastase keskmise kulu väljaselgitamiseks kõik iga vara kohta deklareeritud erakorralised kulud selle vara kasutusea peale ära jagada. Tuleb siiski märkida, et ükski asjaomane äriühing seda moodust ei kasutanud. Selle asemel otsustas komisjon, toetudes kõige hilisematele kättesaadavatele finantsaruannetele, jagada valimisse kaasatud äriühingute puhul nende viimase kolme aasta jooksul deklareeritud erakorralistest kuludest ühe kolmandiku lõhe tootmise peale uurimisperioodil, võttes aluseks käibe. Kolme aastat peeti sobilikuks ajavahemikuks, sest nii palju aega kulub keskmiselt noorlõhe kasvatamiseks püügivalmis kalaks.

3.2.3.   Litsentside ja finantskulude mahaarvamine

| (19) | Mitmed äriühingud väitsid ka, et lõhekasvatuse litsentside ja finantskulude mahaarvamised tuleks lõhe tootmise kuludest välja jätta. Litsentside väärtuse mahaarvamise kohta märgitakse, et Norras on seaduse järgi vaja lõhe kasvatamiseks kehtivat litsentsi. Finantskulude mahaarvamise kohta märgitakse, et need kulud on enamasti seotud vaba rahavoo kasutamisega, seda tihti laenude andmiseks samuti lõhetööstuses tegevatele seotud äriühingutele, ning et asjaomased äriühingud ei ole finantsinvesteeringutega tegelevad äriühingud. |
| --- | --- |

(19)

Mitmed äriühingud väitsid ka, et lõhekasvatuse litsentside ja finantskulude mahaarvamised tuleks lõhe tootmise kuludest välja jätta. Litsentside väärtuse mahaarvamise kohta märgitakse, et Norras on seaduse järgi vaja lõhe kasvatamiseks kehtivat litsentsi. Finantskulude mahaarvamise kohta märgitakse, et need kulud on enamasti seotud vaba rahavoo kasutamisega, seda tihti laenude andmiseks samuti lõhetööstuses tegevatele seotud äriühingutele, ning et asjaomased äriühingud ei ole finantsinvesteeringutega tegelevad äriühingud.

| (20) | Nimetatud põhjustel kinnitab komisjon, et kõnealused mahaarvamised on seotud tekkinud kulutustega, mida peavad kandma asjaomased äriühingud. Samuti kinnitatakse, et kõnealused kulud peaksid olema arvestatud äriühingu põhitegevuse alla, kaasa arvatud lõhekasvatus, ja seepärast lükati kõnealune väide tagasi. Samuti kui erakorraliste kulude puhul, peeti siinkohal sobilikuks üks kolmandik asjaomase äriühingu kõikidest viimase kolme aasta jooksul tekkinud kuludest lõhe tootmise peale ära jagada, võttes aluseks käibe. |
| --- | --- |

(20)

Nimetatud põhjustel kinnitab komisjon, et kõnealused mahaarvamised on seotud tekkinud kulutustega, mida peavad kandma asjaomased äriühingud. Samuti kinnitatakse, et kõnealused kulud peaksid olema arvestatud äriühingu põhitegevuse alla, kaasa arvatud lõhekasvatus, ja seepärast lükati kõnealune väide tagasi. Samuti kui erakorraliste kulude puhul, peeti siinkohal sobilikuks üks kolmandik asjaomase äriühingu kõikidest viimase kolme aasta jooksul tekkinud kuludest lõhe tootmise peale ära jagada, võttes aluseks käibe.

3.2.4.   Biomassi mahaarvamine

| (21) | Kaks valimisse kaasatud äriühingut väitsid, et biomassi väärtuse mahaarvamised tuleks lõhe tootmise kuludest välja jätta. Väideti, et kõnealused mahaarvamised on seotud korrigeerimistega, mis põhinevad lõhe tulevasel müügiväärtusel ega ole tegelikud kulud. |
| --- | --- |

(21)

Kaks valimisse kaasatud äriühingut väitsid, et biomassi väärtuse mahaarvamised tuleks lõhe tootmise kuludest välja jätta. Väideti, et kõnealused mahaarvamised on seotud korrigeerimistega, mis põhinevad lõhe tulevasel müügiväärtusel ega ole tegelikud kulud.

| (22) | Kui äriühingud olid võimelised näitama, et need mahaarvamised olid tõepoolest seotud ainult muutuvate turuväärtustega, mitte mõne muu asjaoluga, nagu näiteks põgenemine, suremus või haigused, otsustas komisjon neid kulusid normaalväärtuse arvutamisel mitte arvestada ja selles osas võeti valimisse kaasatud äriühingute väidet arvesse. |
| --- | --- |

(22)

Kui äriühingud olid võimelised näitama, et need mahaarvamised olid tõepoolest seotud ainult muutuvate turuväärtustega, mitte mõne muu asjaoluga, nagu näiteks põgenemine, suremus või haigused, otsustas komisjon neid kulusid normaalväärtuse arvutamisel mitte arvestada ja selles osas võeti valimisse kaasatud äriühingute väidet arvesse.

3.2.5.   Toorme üleandehind

| (23) | Väideti, et seotud äriühingute kasumimarginaal tuleks sellistelt pooltelt ostetud toormaterjali kulude hindamisel maha arvata. Väideti, et see lähenemine on kooskõlas lähenemisega integreeritud äriühingutele, kus valmistoote kuluarvutused tehakse ainult tootmiskulude põhjal, kasumit arvestamata. Käesoleval juhul käsitleb väide eelkõige noorlõhede ostmist valimisse kaasatud äriühingutega seotud äriühingutelt. |
| --- | --- |

(23)

Väideti, et seotud äriühingute kasumimarginaal tuleks sellistelt pooltelt ostetud toormaterjali kulude hindamisel maha arvata. Väideti, et see lähenemine on kooskõlas lähenemisega integreeritud äriühingutele, kus valmistoote kuluarvutused tehakse ainult tootmiskulude põhjal, kasumit arvestamata. Käesoleval juhul käsitleb väide eelkõige noorlõhede ostmist valimisse kaasatud äriühingutega seotud äriühingutelt.

| (24) | Vastusena sellele väitele tuleb märkida, et ühenduse institutsioonidel ei olnud võimalik kontrollida noorlõhede tootmise kulusid, sest selle kohta äriühingud teavet ei esitanud. Seetõttu ei olnud nende seotud äriühingute vahelisest müügist saadud mis tahes kasumit või kahjumit võimalik hinnata. Lisaks sellele ei olnud ühtegi tõendit selle kohta, et nende üleandehindade kasutamine mõjutaks lõhe arvestusliku normaalväärtuse usaldusväärsust. Seetõttu tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(24)

Vastusena sellele väitele tuleb märkida, et ühenduse institutsioonidel ei olnud võimalik kontrollida noorlõhede tootmise kulusid, sest selle kohta äriühingud teavet ei esitanud. Seetõttu ei olnud nende seotud äriühingute vahelisest müügist saadud mis tahes kasumit või kahjumit võimalik hinnata. Lisaks sellele ei olnud ühtegi tõendit selle kohta, et nende üleandehindade kasutamine mõjutaks lõhe arvestusliku normaalväärtuse usaldusväärsust. Seetõttu tuli väide tagasi lükata.

3.2.6.   Söödakulud

| (25) | Väideti, et mõnedele äriühingutele on määratud liiga suur söödakulu. Eelkõige väideti, et nende kalade söödakulu, mis surevad enne väljapüüdmist, oli arvestatud nii väljapüütud kalade söödakulusse kui ka suremusega seotud kuludesse. |
| --- | --- |

(25)

Väideti, et mõnedele äriühingutele on määratud liiga suur söödakulu. Eelkõige väideti, et nende kalade söödakulu, mis surevad enne väljapüüdmist, oli arvestatud nii väljapüütud kalade söödakulusse kui ka suremusega seotud kuludesse.

| (26) | Seda väidet kontrolliti ja juhtudel, kus avastati söödakulude topeltarvestus, tehti vea kõrvaldamiseks vajalikud korrektiivid. |
| --- | --- |

(26)

Seda väidet kontrolliti ja juhtudel, kus avastati söödakulude topeltarvestus, tehti vea kõrvaldamiseks vajalikud korrektiivid.

3.3.   Ekspordihind

| (27) | Märkuste puudumisel ekspordihinna määramise kohta kinnitatakse ajutise määruse 32.–34. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(27)

Märkuste puudumisel ekspordihinna määramise kohta kinnitatakse ajutise määruse 32.–34. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult.

3.4.   Võrdlus

| (28) | Märkuste puudumisel ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdluse kohta kinnitatakse ajutise määruse 35. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(28)

Märkuste puudumisel ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdluse kohta kinnitatakse ajutise määruse 35. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult.

3.5.   Dumpingumarginaal

3.5.1.   Valimisse kaasatud äriühingud

| (29) | Vastavalt ajutise määruse 36. põhjenduses kirjeldatud meetodile on kõigi kümne valimisse kaasatud äriühingu puhul kindlaks määratud individuaalsed dumpingumarginaalid, mida on käesoleva määruse 11.–26. põhjenduses kirjeldatud väidete arvestamiseks vajaduse korral kohandatud. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt ajutise määruse 36. põhjenduses kirjeldatud meetodile on kõigi kümne valimisse kaasatud äriühingu puhul kindlaks määratud individuaalsed dumpingumarginaalid, mida on käesoleva määruse 11.–26. põhjenduses kirjeldatud väidete arvestamiseks vajaduse korral kohandatud.

3.5.2.   Valimivälised äriühingud

| (30) | Märkuste puudumisel dumpingumarginaali määramise kohta valimisse kaasamata äriühingutele kinnitatakse ajutise määruse 38. ja 39. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(30)

Märkuste puudumisel dumpingumarginaali määramise kohta valimisse kaasamata äriühingutele kinnitatakse ajutise määruse 38. ja 39. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult.

3.5.3.   Koostööst hoiduvad äriühingud

| (31) | Märkuste puudumisel dumpingumarginaali määramise kohta koostööst hoiduvatele äriühingutele kinnitatakse ajutise määruse 40. ja 41. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(31)

Märkuste puudumisel dumpingumarginaali määramise kohta koostööst hoiduvatele äriühingutele kinnitatakse ajutise määruse 40. ja 41. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult.

3.5.4.   Dumpingumarginaal

| (32) | Selle põhjal on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata):






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Norway AS, Postbox 4102 Dreggen, 5835 Bergen, Norra | 11,2 % |
| Fjord Seafood Sales AS and Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, 8900 Brønnøysund, Norra | 15,0 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, 6002 Ålesund, Norra | 17,7 % |
| Stolt Sea Farm AS, Grev Wedels plass 5, 0151 Oslo, Norra | 10,0 % |
| Follalaks AS, 8286 Nordfold, Norra | 20,0 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norra | 0,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, 6512 Kristiansund, Norra | 18,0 % |
| Grieg Seafood AS, C. Sundtsgt 17/19, 5804 Bergen, Norra | 20,9 % |
| Sinkaberg-Hansen AS, Postbox 134, 7901 Rørvik, Norra | 2,6 % |
| Seafarm Invest AS, 8764 Lovund, Norra | 11,2 % |
| Valimiväliste koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmine | 14,8 % |
| Jääkmarginaal | 20,9 % |

(32)

Selle põhjal on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata):

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

Marine Harvest Norway AS, Postbox 4102 Dreggen, 5835 Bergen, Norra

11,2 %

Fjord Seafood Sales AS and Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, 8900 Brønnøysund, Norra

15,0 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, 6002 Ålesund, Norra

17,7 %

Stolt Sea Farm AS, Grev Wedels plass 5, 0151 Oslo, Norra

10,0 %

Follalaks AS, 8286 Nordfold, Norra

20,0 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norra

0,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, 6512 Kristiansund, Norra

18,0 %

Grieg Seafood AS, C. Sundtsgt 17/19, 5804 Bergen, Norra

20,9 %

Sinkaberg-Hansen AS, Postbox 134, 7901 Rørvik, Norra

2,6 %

Seafarm Invest AS, 8764 Lovund, Norra

11,2 %

Valimiväliste koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmine

14,8 %

Jääkmarginaal

20,9 %

| (33) | Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 3 leiti, et Nordlaks Oppdrett AS-i dumpingumarginaal on minimaalne, sest see on alla 2 %. |
| --- | --- |

(33)

Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 3 leiti, et Nordlaks Oppdrett AS-i dumpingumarginaal on minimaalne, sest see on alla 2 %.

4.   KAHJU

4.1.   Ühenduse toodangu ja ühenduse tootmisharu mõiste

| (34) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist laekus suur hulk pretensioone ja väiteid, mis käsitlesid ühenduse toodangu hindamist, ühenduse tootmisharu määratlust ja ühenduse tootjate valimi koostamist. Seetõttu süvendas komisjon kahju uurimist ning analüüsis täpsemalt ühenduse tootjate esitatud andmeid. Lisaks nõuti kõigilt esialgses etapis ühenduse tootmisharu moodustanud äriühingutelt vajaduse korral täiendavaid andmeid. See võimaldas teha lõplikud järeldused ühenduse toodangu ja tootmisharu kohta ning suurendada kahju hindamiseks esitatud näitajate täpsust ja järjepidevust. |
| --- | --- |

(34)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist laekus suur hulk pretensioone ja väiteid, mis käsitlesid ühenduse toodangu hindamist, ühenduse tootmisharu määratlust ja ühenduse tootjate valimi koostamist. Seetõttu süvendas komisjon kahju uurimist ning analüüsis täpsemalt ühenduse tootjate esitatud andmeid. Lisaks nõuti kõigilt esialgses etapis ühenduse tootmisharu moodustanud äriühingutelt vajaduse korral täiendavaid andmeid. See võimaldas teha lõplikud järeldused ühenduse toodangu ja tootmisharu kohta ning suurendada kahju hindamiseks esitatud näitajate täpsust ja järjepidevust.

| (35) | Mitmed eksportivad tootjad ja Norra eksportijatega seotud tootjad esitasid uuesti väite, mille alusel peaks ühenduse toodangu määratlus laienema ka neile. |
| --- | --- |

(35)

Mitmed eksportivad tootjad ja Norra eksportijatega seotud tootjad esitasid uuesti väite, mille alusel peaks ühenduse toodangu määratlus laienema ka neile.

| (36) | Komisjon vaatas uuesti läbi kõik põhjendused, mis esitati väite tõestuseks esialgses etapis. Algmääruse artikli 4 lõike 1 alusel leiti siiski, et seotud tootjate ja dumpinguhinnaga toote eksportijate ja importijate suhete tõttu võivad seotud tootjad käituda teisiti kui sõltumatud tootjad. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon vaatas uuesti läbi kõik põhjendused, mis esitati väite tõestuseks esialgses etapis. Algmääruse artikli 4 lõike 1 alusel leiti siiski, et seotud tootjate ja dumpinguhinnaga toote eksportijate ja importijate suhete tõttu võivad seotud tootjad käituda teisiti kui sõltumatud tootjad.

| (37) | Tuletatakse meelde, et viis ELis asuvat tootjat, kes kuuluvad vaatlusalust toodet tootvasse ja müüvasse Norra rühma, esitasid kirjalikud esildised ja vastused küsimustikule. Kirjalikud esildised olid suures osas samad kui Norra tootjate poolt uurimise käigus esitatud tõendid. Kuigi leiti, et need ELi äriühingud kannatasid samuti kahju Norrast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnalanguse ja turuosa vähenemise tõttu, olid nad uuringu algatamise ja dumpinguvastaste meetmete võtmise vastu. Arvatavasti mõjutas nende suhe vaatlusaluse riigi eksportijatega märgatavalt sellist käitumist. Sellest tulenevalt ja vastavalt algmäärusele jäeti nende muude tootjate toodang ühenduse toodangu arvestamisel välja. Seega kinnitatakse ajutise määruse 44. põhjenduses esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(37)

Tuletatakse meelde, et viis ELis asuvat tootjat, kes kuuluvad vaatlusalust toodet tootvasse ja müüvasse Norra rühma, esitasid kirjalikud esildised ja vastused küsimustikule. Kirjalikud esildised olid suures osas samad kui Norra tootjate poolt uurimise käigus esitatud tõendid. Kuigi leiti, et need ELi äriühingud kannatasid samuti kahju Norrast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnalanguse ja turuosa vähenemise tõttu, olid nad uuringu algatamise ja dumpinguvastaste meetmete võtmise vastu. Arvatavasti mõjutas nende suhe vaatlusaluse riigi eksportijatega märgatavalt sellist käitumist. Sellest tulenevalt ja vastavalt algmäärusele jäeti nende muude tootjate toodang ühenduse toodangu arvestamisel välja. Seega kinnitatakse ajutise määruse 44. põhjenduses esitatud järeldused.

| (38) | Täiendav uurimine kinnitas, et vaatlusaluse toote hinnanguline ühenduse kogutoodang oli uurimisperioodil 22 000 tonni. |
| --- | --- |

(38)

Täiendav uurimine kinnitas, et vaatlusaluse toote hinnanguline ühenduse kogutoodang oli uurimisperioodil 22 000 tonni.

| (39) | Lõhetööstuselt saadud andmete üksikasjalik uurimine näitas, et mõned äriühingud enam lõhet ei tooda, või ei teinud seda uurimisperioodi jooksul, või toodavad nad üksnes teatud tüüpi lõhet, või olid nad uurimisperioodi jooksul läinud pankrotti, või ei esitanud andmeid nõutud vormingus. Seetõttu jõuti järeldusele, et ainult 15 kaebuse esitanud või kaebust üheselt toetanud ühenduse tootja esitatud andmeid võetakse arvesse ühenduse tootmisharu määratlemisel. See mõjutas kogu ühenduse tootmisharu suhtes rakendatavaid kahjunäitajaid, eelkõige toodangut, tootmisvõimsust, tootmisvõimsuse rakendamist, müügimahtu, turuosa, tööhõivet ja tootlikkust. Kontrollitud andmeid kirjeldatakse täpsemalt 61.–75. põhjenduses. |
| --- | --- |

(39)

Lõhetööstuselt saadud andmete üksikasjalik uurimine näitas, et mõned äriühingud enam lõhet ei tooda, või ei teinud seda uurimisperioodi jooksul, või toodavad nad üksnes teatud tüüpi lõhet, või olid nad uurimisperioodi jooksul läinud pankrotti, või ei esitanud andmeid nõutud vormingus. Seetõttu jõuti järeldusele, et ainult 15 kaebuse esitanud või kaebust üheselt toetanud ühenduse tootja esitatud andmeid võetakse arvesse ühenduse tootmisharu määratlemisel. See mõjutas kogu ühenduse tootmisharu suhtes rakendatavaid kahjunäitajaid, eelkõige toodangut, tootmisvõimsust, tootmisvõimsuse rakendamist, müügimahtu, turuosa, tööhõivet ja tootlikkust. Kontrollitud andmeid kirjeldatakse täpsemalt 61.–75. põhjenduses.

| (40) | Täiendav uurimine näitas, et kaebuse esitanud 15 koostööd tegevat ühenduse tootjat tootsid uurimisperioodi jooksul ligikaudu 18 000 tonni lõhet. See on umbes 82 % vaatlusaluse toote hinnangulisest ühenduse kogutoodangust ühenduses, nagu on esitatud eespool 38. põhjenduses, ehk teisisõnu, see moodustab suurema osa ühenduse toodangust. Kaebuse esitanud ühenduse tootjaid loetakse seetõttu ühenduse tootmisharusse kuuluvateks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Täiendav uurimine näitas, et kaebuse esitanud 15 koostööd tegevat ühenduse tootjat tootsid uurimisperioodi jooksul ligikaudu 18 000 tonni lõhet. See on umbes 82 % vaatlusaluse toote hinnangulisest ühenduse kogutoodangust ühenduses, nagu on esitatud eespool 38. põhjenduses, ehk teisisõnu, see moodustab suurema osa ühenduse toodangust. Kaebuse esitanud ühenduse tootjaid loetakse seetõttu ühenduse tootmisharusse kuuluvateks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

4.2.   Kahju hindamiseks korraldatud väljavõtteline uurimine

| (41) | Tuletatakse meelde, et ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjate eeldatavat suurt arvu silmas pidades kavandati algatamisteates kahju hindamisel kasutada valikumeetodit. |
| --- | --- |

(41)

Tuletatakse meelde, et ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjate eeldatavat suurt arvu silmas pidades kavandati algatamisteates kahju hindamisel kasutada valikumeetodit.

| (42) | Esialgsete järelduste avaldamise järel laekunud esildistes väidavad mõned huvitatud isikud, et ühenduse tootjate valim ei olnud representatiivne. Väideti, et mõned äriühingud on spetsialiseerunud orgaanilise lõhe tootmisele, mis on tavalisest erinev, ja on sellest täiesti sõltuvad ning kahjunäitajad ei ole õigesti kehtestatud. |
| --- | --- |

(42)

Esialgsete järelduste avaldamise järel laekunud esildistes väidavad mõned huvitatud isikud, et ühenduse tootjate valim ei olnud representatiivne. Väideti, et mõned äriühingud on spetsialiseerunud orgaanilise lõhe tootmisele, mis on tavalisest erinev, ja on sellest täiesti sõltuvad ning kahjunäitajad ei ole õigesti kehtestatud.

| (43) | Komisjon uuris uuesti kõigi ühenduse tootjate, kaasa arvatud valimisse kuuluvate tootjate esitatud andmeid. Täiendav analüüs kinnitas, et ühenduse tootjate põhitoodang on jätkuvalt tavaline lõhe. Kui siiski leiti, et valimisse kuuluv tootja tootis orgaanilist lõhet, siis peeti õigeks, et seda ei kaasata sellesse uurimisse, sest orgaanilise lõhe tootmiskulud ja müügihind on üldiselt kõrgemad. Seetõttu hinnati ümber kõik edaspidi kirjeldatavad kahjunäitajad, jättes orgaanilise lõhe uurimisest välja. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon uuris uuesti kõigi ühenduse tootjate, kaasa arvatud valimisse kuuluvate tootjate esitatud andmeid. Täiendav analüüs kinnitas, et ühenduse tootjate põhitoodang on jätkuvalt tavaline lõhe. Kui siiski leiti, et valimisse kuuluv tootja tootis orgaanilist lõhet, siis peeti õigeks, et seda ei kaasata sellesse uurimisse, sest orgaanilise lõhe tootmiskulud ja müügihind on üldiselt kõrgemad. Seetõttu hinnati ümber kõik edaspidi kirjeldatavad kahjunäitajad, jättes orgaanilise lõhe uurimisest välja.

4.3.   Kahju uurimine ja valikumeetodid

| (44) | Mõned eksportivad tootjad leidsid, et osa kahjunäitajatest määrati kindlaks valimi tasandil tõendatud teabe põhjal ning osa andmetest ühenduse tootmisharu kui terviku tasandil kogutud andmete põhjal. Seetõttu väitsid nad, et kahju analüüs ei olnud objektiivne. |
| --- | --- |

(44)

Mõned eksportivad tootjad leidsid, et osa kahjunäitajatest määrati kindlaks valimi tasandil tõendatud teabe põhjal ning osa andmetest ühenduse tootmisharu kui terviku tasandil kogutud andmete põhjal. Seetõttu väitsid nad, et kahju analüüs ei olnud objektiivne.

| (45) | Väide tuleb tagasi lükata. Väljakujunenud tavaks on hinnata ja analüüsida mikromajanduslikke ehk tulemuslikkusega seotud kahjunäitajaid valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu tasandil ning makromajanduslikke kahjunäitajaid kogu ühenduse tootmisharult saadud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(45)

Väide tuleb tagasi lükata. Väljakujunenud tavaks on hinnata ja analüüsida mikromajanduslikke ehk tulemuslikkusega seotud kahjunäitajaid valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu tasandil ning makromajanduslikke kahjunäitajaid kogu ühenduse tootmisharult saadud teabe põhjal.

| (46) | Tuletatakse meelde, et kahjuanalüüs põhineb






  a) | kahjunäitajatel, nagu müügihinnad, varud, kasumlikkus, investeeringute tasuvus, rahavood, investeeringud, kapitali kaasamise ja töötasude tagamise võime, mis määrati kindlaks valimi tasandil tõendatud teabe põhjal, ning |
| --- | --- | --- |

(46)

Tuletatakse meelde, et kahjuanalüüs põhineb

a)

kahjunäitajatel, nagu müügihinnad, varud, kasumlikkus, investeeringute tasuvus, rahavood, investeeringud, kapitali kaasamise ja töötasude tagamise võime, mis määrati kindlaks valimi tasandil tõendatud teabe põhjal, ning

| b) | muudel kahjunäitajatel, nagu toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingu marginaali suurus, mis määrati kindlaks ühenduse tootmisharu kui terviku tasandil kogutud andmete põhjal. |
| --- | --- |

b)

muudel kahjunäitajatel, nagu toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingu marginaali suurus, mis määrati kindlaks ühenduse tootmisharu kui terviku tasandil kogutud andmete põhjal.

| (47) | Punktis b nimetatud teavet võib saada erinevatest allikatest, nagu kaebused ja tootja vastused küsimustikule, ning seda infot võib kontrollida tootjate ühendustelt ja valitsusallikatest saadud teabe abil. Eksportivad tootjad ei põhjendanud ega selgitanud, kuidas ja miks punktides a ja b nimetatud allikatest pärit teave ei ole objektiivne ning millist kahjunäitajat ei uuritud objektiivselt. Sellest tulenevalt tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(47)

Punktis b nimetatud teavet võib saada erinevatest allikatest, nagu kaebused ja tootja vastused küsimustikule, ning seda infot võib kontrollida tootjate ühendustelt ja valitsusallikatest saadud teabe abil. Eksportivad tootjad ei põhjendanud ega selgitanud, kuidas ja miks punktides a ja b nimetatud allikatest pärit teave ei ole objektiivne ning millist kahjunäitajat ei uuritud objektiivselt. Sellest tulenevalt tuli väide tagasi lükata.

| (48) | Mõned huvitatud isikud väitsid lisaks, et komisjoni valitud lähenemisviis kahju kindlakstegemiseks võib anda mitterepresentatiivseid tulemusi, sest esialgses etapis ühelt äriühingult (Celtic Atlantic Salmon) saadud andmeid kasutati ainult hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel, kuid mitte muude kahjunäitajate puhul. Pärast väite hoolikat kontrollimist ja uurimise süvendamist leiti, et hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel peab selle äriühingu valimist välja jätma, sest kõnealune tootja ei tootnud kasvatatud lõhet vaatlusalusel perioodil ning seetõttu ei saadud temalt mõningaid küsimustikus küsitud andmeid. Selle äriühingu andmete väljajätmine ei muutnud märkimisväärselt hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamist. |
| --- | --- |

(48)

Mõned huvitatud isikud väitsid lisaks, et komisjoni valitud lähenemisviis kahju kindlakstegemiseks võib anda mitterepresentatiivseid tulemusi, sest esialgses etapis ühelt äriühingult (Celtic Atlantic Salmon) saadud andmeid kasutati ainult hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel, kuid mitte muude kahjunäitajate puhul. Pärast väite hoolikat kontrollimist ja uurimise süvendamist leiti, et hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel peab selle äriühingu valimist välja jätma, sest kõnealune tootja ei tootnud kasvatatud lõhet vaatlusalusel perioodil ning seetõttu ei saadud temalt mõningaid küsimustikus küsitud andmeid. Selle äriühingu andmete väljajätmine ei muutnud märkimisväärselt hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamist.

| (49) | Eelneva põhjal kinnitatakse, et kahjunäitajad ning hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused tehakse lõppetapis algmääruse 7. põhjenduses nimetatud viielt ühenduse tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(49)

Eelneva põhjal kinnitatakse, et kahjunäitajad ning hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused tehakse lõppetapis algmääruse 7. põhjenduses nimetatud viielt ühenduse tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal.

| (50) | Täiendav uurimine näitas, et valimisse kaasatud ja uurimises kogu ulatuses osalenud viie ühenduse tootja kogutoodang oli ligikaudu 48 % ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe kogutoodangust, mis toetab kaebust. Käesolevaga kinnitatakse, et vastavalt algmääruse artiklile 17 koostati valim ühenduse tootjatest, lähtudes suurimast tüüpilisest toodangumahust, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, ning et valim oli täiesti esinduslik. |
| --- | --- |

(50)

Täiendav uurimine näitas, et valimisse kaasatud ja uurimises kogu ulatuses osalenud viie ühenduse tootja kogutoodang oli ligikaudu 48 % ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe kogutoodangust, mis toetab kaebust. Käesolevaga kinnitatakse, et vastavalt algmääruse artiklile 17 koostati valim ühenduse tootjatest, lähtudes suurimast tüüpilisest toodangumahust, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, ning et valim oli täiesti esinduslik.

4.4.   Huvitatud isikutele kontrollimiseks kättesaadav teave

| (51) | Mõned Norra eksportivad tootjad väitsid, et enamik huvitatud isikutele kontrollimiseks kättesaadavatest toimikutest ei olnud täielikud. Nende arvates ei vastanud mõned ühenduse tootjad (kaasa arvatud valimisse kaasatud) väljavõttelise uuringu küsimustikule, mis oli mõeldud ühenduse tootjatest valimi moodustamiseks. Lisaks väitsid nad, et kaks valimisse kaasatud äriühingut ei vastanud ühenduse tootjatele mõeldud dumpinguvastasele küsimustikule nõutud vormis. Eksportivate tootjate meelest ei olnud nende valimisse kaasamine põhjendatud ning seetõttu ei olnud valim esinduslik. |
| --- | --- |

(51)

Mõned Norra eksportivad tootjad väitsid, et enamik huvitatud isikutele kontrollimiseks kättesaadavatest toimikutest ei olnud täielikud. Nende arvates ei vastanud mõned ühenduse tootjad (kaasa arvatud valimisse kaasatud) väljavõttelise uuringu küsimustikule, mis oli mõeldud ühenduse tootjatest valimi moodustamiseks. Lisaks väitsid nad, et kaks valimisse kaasatud äriühingut ei vastanud ühenduse tootjatele mõeldud dumpinguvastasele küsimustikule nõutud vormis. Eksportivate tootjate meelest ei olnud nende valimisse kaasamine põhjendatud ning seetõttu ei olnud valim esinduslik.

| (52) | Siinkohal tuletatakse meelde, et uurimise ajal ja pärast esialgsete järelduste avaldamist saadud märkuste tõttu süvendas komisjon uurimist ning nõudis, et kõik osapooled annaksid täiendavat teavet vastavalt algmääruse artiklile 19. Äriühingud, mis vajalikke andmeid ei esitanud või neid ei täpsustanud, jäeti uurimisest välja. Tuletatakse meelde, et kõiki valimisse kuulunud äriühinguid kontrolliti kohapeal ning puuduv teave esitati uurimise jooksul. Täielike toimikute avalikud versioonid olid huvitatud isikutele kättesaadavad ning mõned neist uurisid neid korduvalt. Seetõttu ollakse seisukohal, et kõnealuste ühenduse tootjate valimine oli õigustatud, ning peetakse ühenduse tootjate valimit esinduslikuks. |
| --- | --- |

(52)

Siinkohal tuletatakse meelde, et uurimise ajal ja pärast esialgsete järelduste avaldamist saadud märkuste tõttu süvendas komisjon uurimist ning nõudis, et kõik osapooled annaksid täiendavat teavet vastavalt algmääruse artiklile 19. Äriühingud, mis vajalikke andmeid ei esitanud või neid ei täpsustanud, jäeti uurimisest välja. Tuletatakse meelde, et kõiki valimisse kuulunud äriühinguid kontrolliti kohapeal ning puuduv teave esitati uurimise jooksul. Täielike toimikute avalikud versioonid olid huvitatud isikutele kättesaadavad ning mõned neist uurisid neid korduvalt. Seetõttu ollakse seisukohal, et kõnealuste ühenduse tootjate valimine oli õigustatud, ning peetakse ühenduse tootjate valimit esinduslikuks.

4.5.   Tarbimine ühenduses

| (53) | Esildiste puudumisel tarbimise kohta kinnitatakse ajutise määruse 50. ja 53. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(53)

Esildiste puudumisel tarbimise kohta kinnitatakse ajutise määruse 50. ja 53. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused.

4.6.   Ühendusse importimine asjaomasest riigist

| (54) | Kuna ei esitatud uut teavet või tõendeid, siis kinnitatakse siinkohal ajutise määruse 54.–59. põhjenduses esitatud esialgsed järeldused Norra impordi kohta ühendusse. |
| --- | --- |

(54)

Kuna ei esitatud uut teavet või tõendeid, siis kinnitatakse siinkohal ajutise määruse 54.–59. põhjenduses esitatud esialgsed järeldused Norra impordi kohta ühendusse.

4.7.   Hinna allalöömine

| (55) | Hinna allalöömise taseme arvutamiseks uurimisperioodil kasutati lõppetapis sama metoodikat kui esialgses etapis. Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu võrreldi valimisse kuulunud Norra eksportivate tootjate kaalutud keskmiste ekspordihindadega tooteliikide kaupa. Kõrvutati võrreldavaid tehistingimustes kasvatatud lõhe liike samal kaubandustasandil, st müüki esimesele sõltumatule kliendile. Võrdlus teostati pärast hinnavähendite ja allahindluste mahaarvamist ning impordihindadeks võeti CIF-hind ühenduse piiril, mida korrigeeriti tollimaksude võrra. |
| --- | --- |

(55)

Hinna allalöömise taseme arvutamiseks uurimisperioodil kasutati lõppetapis sama metoodikat kui esialgses etapis. Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu võrreldi valimisse kuulunud Norra eksportivate tootjate kaalutud keskmiste ekspordihindadega tooteliikide kaupa. Kõrvutati võrreldavaid tehistingimustes kasvatatud lõhe liike samal kaubandustasandil, st müüki esimesele sõltumatule kliendile. Võrdlus teostati pärast hinnavähendite ja allahindluste mahaarvamist ning impordihindadeks võeti CIF-hind ühenduse piiril, mida korrigeeriti tollimaksude võrra.

| (56) | Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate hindasid arvestati kasvandusest hankimise tasandil (st ei võetud arvesse transpordikulusid) ja sellisel kaubandustasandil, mida võis pidada võrreldavaks kõnealuse impordi puhul. Valimisse kuulunud ühenduse tootjate puhul, kes müüsid oma kala enda juures ja seejuures arvasid hinnast maha töötlemisettevõttele tasutud maksu, korrigeeriti hinnad ülespoole, et kajastuksid töötlemise ja pakendamise kulud ning et valimisse kuuluvate tootjate hinnad oleksid omavahel võrreldavad. Korrigeerimisel lähtuti tasust, mis tegelikult maksti töötlemisettevõttele, või teiste valimisse kuuluvate tootjate poolt nendeks toiminguteks tehtud kulutustest. |
| --- | --- |

(56)

Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate hindasid arvestati kasvandusest hankimise tasandil (st ei võetud arvesse transpordikulusid) ja sellisel kaubandustasandil, mida võis pidada võrreldavaks kõnealuse impordi puhul. Valimisse kuulunud ühenduse tootjate puhul, kes müüsid oma kala enda juures ja seejuures arvasid hinnast maha töötlemisettevõttele tasutud maksu, korrigeeriti hinnad ülespoole, et kajastuksid töötlemise ja pakendamise kulud ning et valimisse kuuluvate tootjate hinnad oleksid omavahel võrreldavad. Korrigeerimisel lähtuti tasust, mis tegelikult maksti töötlemisettevõttele, või teiste valimisse kuuluvate tootjate poolt nendeks toiminguteks tehtud kulutustest.

| (57) | Hinnavõrdluse tulemusena leiti, et Norrast pärit lõhe hinnad olid märkimisväärselt madalamad ühenduse tootmisharu hindadest ühenduse turul uurimisperioodi jooksul. Keskmine allalöömismarginaal protsendina ühenduse tootmisharu hindadest oli umbes 12 %, st hinna allalöömine oli märkimisväärne nagu esialgses etapiski. |
| --- | --- |

(57)

Hinnavõrdluse tulemusena leiti, et Norrast pärit lõhe hinnad olid märkimisväärselt madalamad ühenduse tootmisharu hindadest ühenduse turul uurimisperioodi jooksul. Keskmine allalöömismarginaal protsendina ühenduse tootmisharu hindadest oli umbes 12 %, st hinna allalöömine oli märkimisväärne nagu esialgses etapiski.

4.8.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (58) | Tuleb meenutada, et ajutise määruse 89. põhjenduses tehti esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu kandis märgatavat kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(58)

Tuleb meenutada, et ajutise määruse 89. põhjenduses tehti esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu kandis märgatavat kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

| (59) | Mitmed huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ajutise määruse 63.–89. põhjenduses esitatud ühenduse tootmisharu olukorda puudutavate andmete tõlgenduse. Nad väitsid, et arvud ei näita materiaalset kahju, sest mõned kahjunäitajad, nagu toodang, tootmisvõimsus, müügimaht ja varud, arenesid positiivses suunas. Väite esitajad nõustusid, et ühenduse tootmisharu majandusperspektiivid ei ole eriti positiivsed, kuid sellest ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharu oleks kandnud materiaalset kahju. |
| --- | --- |

(59)

Mitmed huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ajutise määruse 63.–89. põhjenduses esitatud ühenduse tootmisharu olukorda puudutavate andmete tõlgenduse. Nad väitsid, et arvud ei näita materiaalset kahju, sest mõned kahjunäitajad, nagu toodang, tootmisvõimsus, müügimaht ja varud, arenesid positiivses suunas. Väite esitajad nõustusid, et ühenduse tootmisharu majandusperspektiivid ei ole eriti positiivsed, kuid sellest ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharu oleks kandnud materiaalset kahju.

| (60) | Nendele väidetele tuginedes jätkas komisjon kahju uurimist. Tuletatakse meelde, et nagu on nimetatud eespool 40. põhjenduses, moodustavad 15 kaebuse esitanud ühenduse tootjat ühenduse tootmisharu, ja nagu on nimetatud 49. põhjenduses, kaasati valimisse viis kaebuse esitanud ühenduse tootjat. Selle põhjal jõuti järgmiste järeldusteni. |
| --- | --- |

(60)

Nendele väidetele tuginedes jätkas komisjon kahju uurimist. Tuletatakse meelde, et nagu on nimetatud eespool 40. põhjenduses, moodustavad 15 kaebuse esitanud ühenduse tootjat ühenduse tootmisharu, ja nagu on nimetatud 49. põhjenduses, kaasati valimisse viis kaebuse esitanud ühenduse tootjat. Selle põhjal jõuti järgmiste järeldusteni.

4.8.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (61) | Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine ühenduse tootmisharus tervikuna muutusid järgmiselt:
  Tabel 1
  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonni) | 17 448 | 18 879 | 18 612 | 18 271 |
| Indeks | 100 | 108 | 107 | 105 |
| Tootmisvõimsus (tonni) | 32 445 | 36 900 | 39 442 | 39 342 |
| Indeks | 100 | 114 | 122 | 121 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 54 % | 51 % | 47 % | 46 % |
| Indeks | 100 | 95 | 88 | 86 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu |

(61)

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine ühenduse tootmisharus tervikuna muutusid järgmiselt:

Tabel 1

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Toodang (tonni)

17 448

18 879

18 612

18 271

Indeks

100

108

107

105

Tootmisvõimsus (tonni)

32 445

36 900

39 442

39 342

Indeks

100

114

122

121

Tootmisvõimsuse rakendusaste

54 %

51 %

47 %

46 %

Indeks

100

95

88

86

Allikas: ühenduse tootmisharu

| (62) | Nagu tabelis näidatud, suurenes ühenduse tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil kokku 5 %. Toodang kasvas kõigepealt 8 % ajavahemikus 2001–2002, kuid seejärel vähenes umbes 1 % võrra ja uurimisperioodil veel 2 % võrra, jäädes allapoole 2002. aasta taset. Samasugust suundumust täheldati esialgses etapis. |
| --- | --- |

(62)

Nagu tabelis näidatud, suurenes ühenduse tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil kokku 5 %. Toodang kasvas kõigepealt 8 % ajavahemikus 2001–2002, kuid seejärel vähenes umbes 1 % võrra ja uurimisperioodil veel 2 % võrra, jäädes allapoole 2002. aasta taset. Samasugust suundumust täheldati esialgses etapis.

| (63) | Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes tootmisvõimsus 21 %. Põhiline kasv toimus 2002. aastal (+ 14 %). Tuletatakse meelde, et tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmist ühenduses piiravad tõhusalt valitsuste antud load, millega määratakse suurim lubatud eluskala kogus, mida teataval ajahetkel teatavas kohas võib vees pidada. Seega väljendavad eespool esitatud võimsusnäitajad üksnes teoreetilist mahtu, mille aluseks on kogu lubatud kala hulk ja mitte füüsiline kalade pidamise maht hoidlates või muu ühenduse tootmisharu käsutuses olev tootmismaterjali maht. Seepärast ei peeta neid mahuandmeid analüüsi seisukohalt kaalukateks, sest tegelik tootmisvõimsus on madalam. |
| --- | --- |

(63)

Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes tootmisvõimsus 21 %. Põhiline kasv toimus 2002. aastal (+ 14 %). Tuletatakse meelde, et tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmist ühenduses piiravad tõhusalt valitsuste antud load, millega määratakse suurim lubatud eluskala kogus, mida teataval ajahetkel teatavas kohas võib vees pidada. Seega väljendavad eespool esitatud võimsusnäitajad üksnes teoreetilist mahtu, mille aluseks on kogu lubatud kala hulk ja mitte füüsiline kalade pidamise maht hoidlates või muu ühenduse tootmisharu käsutuses olev tootmismaterjali maht. Seepärast ei peeta neid mahuandmeid analüüsi seisukohalt kaalukateks, sest tegelik tootmisvõimsus on madalam.

| (64) | Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes kõigepealt 5 % ajavahemikus 2001–2002 ning vähenes veelgi 2003. aastal (u 7 %) ning 2 % uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(64)

Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes kõigepealt 5 % ajavahemikus 2001–2002 ning vähenes veelgi 2003. aastal (u 7 %) ning 2 % uurimisperioodi jooksul.

4.8.2.   Müügimaht, turuosa, keskmine ühiku hind EÜs ja kasv

| (65) | Järgmised andmed näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul.
  Tabel 2
  Müügimaht, turuosa, keskmine ühiku müügihind EÜs | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonni) | 15 719 | 16 185 | 18 142 | 16 825 |
| Indeks | 100 | 103 | 115 | 107 |
| Turuosa | 2,98 % | 2,94 % | 2,97 % | 2,77 % |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 93 |
| Ühiku keskmine müügihind (eurot/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,64 | 2,77 |
| Indeks | 100 | 99 | 87 | 91 |
| Allikas: Vastused ühenduse tootmisharu müügimahtu ja turuosa käsitlenud küsimustikule. Valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu keskmine ühiku müügihind kasvandusest hankimise tasandil. |

(65)

Järgmised andmed näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul.

Tabel 2

Müügimaht, turuosa, keskmine ühiku müügihind EÜs

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Müügimaht (tonni)

15 719

16 185

18 142

16 825

Indeks

100

103

115

107

Turuosa

2,98 %

2,94 %

2,97 %

2,77 %

Indeks

100

99

100

93

Ühiku keskmine müügihind (eurot/kg)

3,03

3,00

2,64

2,77

Indeks

100

99

87

91

Allikas: Vastused ühenduse tootmisharu müügimahtu ja turuosa käsitlenud küsimustikule. Valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu keskmine ühiku müügihind kasvandusest hankimise tasandil.

| (66) | Ühenduse tootmisharu müügimaht on kasvanud 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 %. See tähendab, et ühenduse tootmisharu oli võimeline suurendama oma müügimahtu umbes 1 100 tonni võrra. Seda näitajat tuleks samuti vaadata seoses ühenduse suurenenud tarbimisega, mis vaatlusaluse perioodi jooksul oli 80 000 tonni. |
| --- | --- |

(66)

Ühenduse tootmisharu müügimaht on kasvanud 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 %. See tähendab, et ühenduse tootmisharu oli võimeline suurendama oma müügimahtu umbes 1 100 tonni võrra. Seda näitajat tuleks samuti vaadata seoses ühenduse suurenenud tarbimisega, mis vaatlusaluse perioodi jooksul oli 80 000 tonni.

| (67) | Kuna ühenduse tootmisharu ei saanud turu kasvust kasu, siis vaatlusalusel perioodil tema turuosa vähenes (– 7 %). Kõigepealt turuosa vähenes ajavahemikul 2001–2002, seejärel suurenes pisut 2003. aastal ja vähenes järsult taas uurimisperioodi jooksul, jäädes selgelt alla 2001. aasta turuosa tasemele. Kuna ühenduse tootmisharu turuosa on väike, siis mõjutab iga väikseimgi kahjum märkimisväärselt majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(67)

Kuna ühenduse tootmisharu ei saanud turu kasvust kasu, siis vaatlusalusel perioodil tema turuosa vähenes (– 7 %). Kõigepealt turuosa vähenes ajavahemikul 2001–2002, seejärel suurenes pisut 2003. aastal ja vähenes järsult taas uurimisperioodi jooksul, jäädes selgelt alla 2001. aasta turuosa tasemele. Kuna ühenduse tootmisharu turuosa on väike, siis mõjutab iga väikseimgi kahjum märkimisväärselt majanduslikku olukorda.

| (68) | Ajavahemikul 2001. aastast kuni uurimisperioodini kahanesid ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad 9 %. Hinnad kahanesid peamiselt ajavahemikus 2002–2003. |
| --- | --- |

(68)

Ajavahemikul 2001. aastast kuni uurimisperioodini kahanesid ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad 9 %. Hinnad kahanesid peamiselt ajavahemikus 2002–2003.

| (69) | Vaatlusalusel perioodil kasvas ühenduse tarbimine 15 % ja ühenduse tootmisharu suurendas oma müügimahtu 7 %. Sellegipoolest langesid samal ajavahemikul nii ühenduse müügihinnad (– 9 %) kui vähenes ka ühenduse tootmisharu turuosa (– 7 %). Samal ajal kasvas import Norrast ligikaudu 35 % ja madala dumpinguhinnaga import kasvatas oma turuosa 8,6 protsendipunkti võrra. See tõestab, et ühenduse tootmisharu osales turu kasvus vaatlusalusel perioodil vaid väga vähesel määral. |
| --- | --- |

(69)

Vaatlusalusel perioodil kasvas ühenduse tarbimine 15 % ja ühenduse tootmisharu suurendas oma müügimahtu 7 %. Sellegipoolest langesid samal ajavahemikul nii ühenduse müügihinnad (– 9 %) kui vähenes ka ühenduse tootmisharu turuosa (– 7 %). Samal ajal kasvas import Norrast ligikaudu 35 % ja madala dumpinguhinnaga import kasvatas oma turuosa 8,6 protsendipunkti võrra. See tõestab, et ühenduse tootmisharu osales turu kasvus vaatlusalusel perioodil vaid väga vähesel määral.

4.8.3.   Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavood

| (70) | EÜ müügi kasumlikkus tähendab tulu, mida valimisse kaasatud ühenduse tootjad on saanud ühenduse turul tehistingimustes kasvatatud lõhe müügist. Investeeringute tasuvust ja rahavoogude tootlust saab mõõta ainult kõige kitsama tootegrupi tasemel, mis hõlmab samasuguseid tooteid vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 8. Selles kontekstis tuleb märkida, et tehistingimustes kasvatatud lõhe moodustab üle 95 % valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu majandustegevusest.
  Tabel 3
  Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavood | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügi kasumlikkus | 8,0 % | – 6,9 % | – 9,0 % | – 5,0 % |
| Investeeringute tasuvus | 38,9 % | – 18,0 % | – 26,2 % | – 21,1 % |
| Rahavood (tuhandetes eurodes) | 2 749 | – 53 | 827 | 984 |
| Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu |

(70)

EÜ müügi kasumlikkus tähendab tulu, mida valimisse kaasatud ühenduse tootjad on saanud ühenduse turul tehistingimustes kasvatatud lõhe müügist. Investeeringute tasuvust ja rahavoogude tootlust saab mõõta ainult kõige kitsama tootegrupi tasemel, mis hõlmab samasuguseid tooteid vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 8. Selles kontekstis tuleb märkida, et tehistingimustes kasvatatud lõhe moodustab üle 95 % valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu majandustegevusest.

Tabel 3

Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavood

2001

2002

2003

Uurimisperiood

EÜ müügi kasumlikkus

8,0 %

– 6,9 %

– 9,0 %

– 5,0 %

Investeeringute tasuvus

38,9 %

– 18,0 %

– 26,2 %

– 21,1 %

Rahavood (tuhandetes eurodes)

2 749

– 53

827

984

Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu

| (71) | Nagu tabelist näha, oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus 2001. aastal 8 % tasemel. Ajavahemikul 2001–2002 oli kasumlikkus negatiivne, kahanedes 14,9 protsendipunkti võrra, põhjustades 6,9 % kahjumi. Selles ajast alates tootis ühenduse tootmisharu jätkuvalt kahjumit. Tuleb märkida, et olukord halvenes veelgi ajavahemikul 2002–2003, sest käive vähenes 9 %, ehk teisisõnu suurenes kahjum 2,1 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodi jooksul püsis nõudlus lõhe järele stabiilsena ning samal ajal avaldatud esialgsed kaitsemeetmed võimaldasid ühenduse tootmisharul 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul müügihinda umbes 5 % võrra tõsta. Kahjum küll vähenes, kuid püsis siiski märkimisväärsena (– 5 %). Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul langes kasumlikkus 13 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(71)

Nagu tabelist näha, oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus 2001. aastal 8 % tasemel. Ajavahemikul 2001–2002 oli kasumlikkus negatiivne, kahanedes 14,9 protsendipunkti võrra, põhjustades 6,9 % kahjumi. Selles ajast alates tootis ühenduse tootmisharu jätkuvalt kahjumit. Tuleb märkida, et olukord halvenes veelgi ajavahemikul 2002–2003, sest käive vähenes 9 %, ehk teisisõnu suurenes kahjum 2,1 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodi jooksul püsis nõudlus lõhe järele stabiilsena ning samal ajal avaldatud esialgsed kaitsemeetmed võimaldasid ühenduse tootmisharul 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul müügihinda umbes 5 % võrra tõsta. Kahjum küll vähenes, kuid püsis siiski märkimisväärsena (– 5 %). Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul langes kasumlikkus 13 protsendipunkti võrra.

| (72) | Vaatlusaluse perioodi jooksul toimusid investeeringute tasuvuses ja rahavoogudes kasumlikkusega sarnased muutused. |
| --- | --- |

(72)

Vaatlusaluse perioodi jooksul toimusid investeeringute tasuvuses ja rahavoogudes kasumlikkusega sarnased muutused.

4.8.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (73) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmisega seotud ühenduse tootmisharu tööhõive kokku 3 % võrra. Kasv toimus siiski 2001. ja 2002. aasta vahel (+ 9 %) ja seda võib seletada samal perioodil realiseeritud toodangu kasvuga. Nagu eespool olevast tabelist näha, ei suudetud 2002. aasta tööhõive kasvu säilitada ühenduse tootmisharu majandusolukorra halvenemise tõttu. Vaatlusalusel perioodil toimus ka automatiseerimise märgatav kasv. Otseselt tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmisega seotud tööhõivet ühenduse tootjate osas, kes ei ole seotud Norra eksportijatega, käsitletakse ühenduse huvi seisukohast 112. põhjenduses. |
| --- | --- |

(73)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmisega seotud ühenduse tootmisharu tööhõive kokku 3 % võrra. Kasv toimus siiski 2001. ja 2002. aasta vahel (+ 9 %) ja seda võib seletada samal perioodil realiseeritud toodangu kasvuga. Nagu eespool olevast tabelist näha, ei suudetud 2002. aasta tööhõive kasvu säilitada ühenduse tootmisharu majandusolukorra halvenemise tõttu. Vaatlusalusel perioodil toimus ka automatiseerimise märgatav kasv. Otseselt tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmisega seotud tööhõivet ühenduse tootjate osas, kes ei ole seotud Norra eksportijatega, käsitletakse ühenduse huvi seisukohast 112. põhjenduses.

| (74) | Tänu toodangu kasvule ja tööhõive vähenemisele, suutis ühenduse tootmisharu suurendada oma tootlikkust vaatlusalusel perioodil 8 % võrra. |
| --- | --- |

(74)

Tänu toodangu kasvule ja tööhõive vähenemisele, suutis ühenduse tootmisharu suurendada oma tootlikkust vaatlusalusel perioodil 8 % võrra.

4.8.5.   Palgad

| (75) | Ühenduse tootmisharu halveneva majandusolukorra tingimustes tuli vaatlusaluse perioodi jooksul palku vähendada 13 %. Palkade kogusumma näitab vähenenud tööhõivet, kuid ka tootmisharu töötajale makstava keskmise palga vähenemist. |
| --- | --- |

(75)

Ühenduse tootmisharu halveneva majandusolukorra tingimustes tuli vaatlusaluse perioodi jooksul palku vähendada 13 %. Palkade kogusumma näitab vähenenud tööhõivet, kuid ka tootmisharu töötajale makstava keskmise palga vähenemist.

4.8.6.   Muud kahjunäitajad

| (76) | Täiendav uurimine ei mõjutanud muid kahjunäitajaid. Seetõttu leiavad kinnitust järeldused varude, investeeringute, kapitali kaasamise, varasemast dumpingust toibumise ja tegeliku dumpingumarginaali kohta, nagu on sätestatud algmääruse 68., 78., 79., 83. ja 84. põhjenduses. |
| --- | --- |

(76)

Täiendav uurimine ei mõjutanud muid kahjunäitajaid. Seetõttu leiavad kinnitust järeldused varude, investeeringute, kapitali kaasamise, varasemast dumpingust toibumise ja tegeliku dumpingumarginaali kohta, nagu on sätestatud algmääruse 68., 78., 79., 83. ja 84. põhjenduses.

4.9.   Järeldus kahju kohta

| (77) | Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes pidevalt nõudlus ühenduse turul, sest tarbimine kasvas 15 % ehk 80 000 tonni võrra, kuid samal ajal langes dumpinguhinnaga impordi hinnatase 16 %. Norrast (suurimast ekspordiriigist) pärit lõhe madala dumpinguhinnaga import ühenduse turule on jätkunud järjest suuremates kogustes (+ 35 %). Selle tulemusena on Norra turuosa suurenenud 17 % (e 8,6 protsendipunkti võrra). Ajavahemikul 2002–2003 oli Norra impordimahu kasv (+ 20) ja hinnalangus (– 13 %) eriti selgelt märgata. Uurimine näitas, et sellest ajast alates on lõhe hind ühenduse turul püsinud väga madalal tasemel. |
| --- | --- |

(77)

Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes pidevalt nõudlus ühenduse turul, sest tarbimine kasvas 15 % ehk 80 000 tonni võrra, kuid samal ajal langes dumpinguhinnaga impordi hinnatase 16 %. Norrast (suurimast ekspordiriigist) pärit lõhe madala dumpinguhinnaga import ühenduse turule on jätkunud järjest suuremates kogustes (+ 35 %). Selle tulemusena on Norra turuosa suurenenud 17 % (e 8,6 protsendipunkti võrra). Ajavahemikul 2002–2003 oli Norra impordimahu kasv (+ 20) ja hinnalangus (– 13 %) eriti selgelt märgata. Uurimine näitas, et sellest ajast alates on lõhe hind ühenduse turul püsinud väga madalal tasemel.

| (78) | Ühenduse tootmisharu olukorra suhtes selgub kahjunäitajate analüüsi alusel, et vaatlusaluse perioodi jooksul olukord järk-järgult halvenes. Kuigi mõned näitajad olid vaatlusaluse perioodi jooksul positiivsed (toodang, tootmisvõimsus, müügimahud), muutus enamik näitajatest negatiivses suunas: müügihinnad (– 9 %), turuosa (– 7 %), kasumlikkus (– 13 protsendipunkti), tööhõive (– 3 %), palgad (– 13 %), samuti rahavood ja investeeringute tasuvus. Ühenduse tootmisharu majandusolukord halvenes põhiliselt ajavahemikus 2002–2003. |
| --- | --- |

(78)

Ühenduse tootmisharu olukorra suhtes selgub kahjunäitajate analüüsi alusel, et vaatlusaluse perioodi jooksul olukord järk-järgult halvenes. Kuigi mõned näitajad olid vaatlusaluse perioodi jooksul positiivsed (toodang, tootmisvõimsus, müügimahud), muutus enamik näitajatest negatiivses suunas: müügihinnad (– 9 %), turuosa (– 7 %), kasumlikkus (– 13 protsendipunkti), tööhõive (– 3 %), palgad (– 13 %), samuti rahavood ja investeeringute tasuvus. Ühenduse tootmisharu majandusolukord halvenes põhiliselt ajavahemikus 2002–2003.

| (79) | Toodangu (+ 5 %) ja müügimahtude (+ 7 %) üldine positiivne areng toimus ajal, kui ühenduse sisenõudlus kasvas (+ 15 %). Ühenduse tootmisharu sai turukasvust kasu ainult vähesel määral, mis võimaldas uurimisperioodi jooksul ainult suuremat turuosa kaotust ära hoida. |
| --- | --- |

(79)

Toodangu (+ 5 %) ja müügimahtude (+ 7 %) üldine positiivne areng toimus ajal, kui ühenduse sisenõudlus kasvas (+ 15 %). Ühenduse tootmisharu sai turukasvust kasu ainult vähesel määral, mis võimaldas uurimisperioodi jooksul ainult suuremat turuosa kaotust ära hoida.

| (80) | Lisaks väärib märkimist, et ühenduse tootmisharu müügimahu kasv toimus samal ajal hindade langemisega ühenduse turul. See on põhjustanud tootlikkuse märgatava vähenemise positiivsest olukorrast (8,0 % 2001. aastal) märgatava kahjumini ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul. Investeeringute tasuvus ja rahavood järgisid kasumlikkuse langustrendi. Samuti langesid vaatlusalusel perioodil töötasud (– 13 %). |
| --- | --- |

(80)

Lisaks väärib märkimist, et ühenduse tootmisharu müügimahu kasv toimus samal ajal hindade langemisega ühenduse turul. See on põhjustanud tootlikkuse märgatava vähenemise positiivsest olukorrast (8,0 % 2001. aastal) märgatava kahjumini ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul. Investeeringute tasuvus ja rahavood järgisid kasumlikkuse langustrendi. Samuti langesid vaatlusalusel perioodil töötasud (– 13 %).

| (81) | Põhiline langus kasumlikkuses (– 2,1 protsendipunkti) ja müügihindades (– 12 %) leidis aset perioodil 2002–2003. |
| --- | --- |

(81)

Põhiline langus kasumlikkuses (– 2,1 protsendipunkti) ja müügihindades (– 12 %) leidis aset perioodil 2002–2003.

| (82) | Arvestades kõiki neid tegureid, jõuti lõplikult järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(82)

Arvestades kõiki neid tegureid, jõuti lõplikult järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

| (83) | Mitmed huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ajutise määruse 94.–99. põhjenduses esitatud kolmandatest riikidest pärit importi käsitlevate andmete tõlgenduse. Nende väitel ei näita arvud põhjuslikku seost kolmandatest riikidest pärit madala hinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu olukorra vahel. Väideti, et kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud Norra, pärit impordi keskmine hind kokku ning impordihinnad mõnedest riikidest olid madalamad kui Norra impordihinnad. Lisaks väideti, et komisjon ei suutnud tõestada, et looduslikul lõhel puudub mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja et looduslik ja tehistingimustes toodetud lõhe ei ole omavahel asendatavad. |
| --- | --- |

(83)

Mitmed huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ajutise määruse 94.–99. põhjenduses esitatud kolmandatest riikidest pärit importi käsitlevate andmete tõlgenduse. Nende väitel ei näita arvud põhjuslikku seost kolmandatest riikidest pärit madala hinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu olukorra vahel. Väideti, et kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud Norra, pärit impordi keskmine hind kokku ning impordihinnad mõnedest riikidest olid madalamad kui Norra impordihinnad. Lisaks väideti, et komisjon ei suutnud tõestada, et looduslikul lõhel puudub mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja et looduslik ja tehistingimustes toodetud lõhe ei ole omavahel asendatavad.

| (84) | Tuleb märkida, et ükski huvitatud isik ei seadnud kahtluse alla muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hindu ja absoluutmahtu väljendavaid arve, vaid pigem nende arvude tõlgenduse. Samuti ei vaidlustatud seda, et impordistatistika ei tee vahet tehistingimustes kasvatatud ja looduslikul lõhel ning et loodusliku lõhe hind on tehistingimustes kasvatatud lõhe omast madalam. |
| --- | --- |

(84)

Tuleb märkida, et ükski huvitatud isik ei seadnud kahtluse alla muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hindu ja absoluutmahtu väljendavaid arve, vaid pigem nende arvude tõlgenduse. Samuti ei vaidlustatud seda, et impordistatistika ei tee vahet tehistingimustes kasvatatud ja looduslikul lõhel ning et loodusliku lõhe hind on tehistingimustes kasvatatud lõhe omast madalam.

| (85) | Seetõttu on oluline tuletada meelde, et impordistatistika ei tee vahet tehistingimustes kasvatatud ja looduslikul lõhel. Siiski on loodusliku lõhe maitse tehistingimustes kasvatatu omast märgatavalt erinev. Veelgi olulisem on, et uurimine näitas, et erinevalt tehistingimustes kasvatatud lõhest ei pakuta looduslikku lõhet turul värske tootena, vaid seda müüakse peamiselt konservikarpides ja -purkides. Need tooted ei konkureeri turul otseselt teineteisega. See selgitab, miks on loodusliku lõhe hind tehistingimustes toodetu omast madalam ning miks need tooted ei ole kasutajate ja tarbijate jaoks omavahel asendatavad. Lõpuks märgitagu, et ükski huvitatud isikutest ei esitanud tõendeid loodusliku ja tehistingimustes kasvatatud lõhe omavahelise asendatavuse kohta. Sellest tulenevalt tuli väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(85)

Seetõttu on oluline tuletada meelde, et impordistatistika ei tee vahet tehistingimustes kasvatatud ja looduslikul lõhel. Siiski on loodusliku lõhe maitse tehistingimustes kasvatatu omast märgatavalt erinev. Veelgi olulisem on, et uurimine näitas, et erinevalt tehistingimustes kasvatatud lõhest ei pakuta looduslikku lõhet turul värske tootena, vaid seda müüakse peamiselt konservikarpides ja -purkides. Need tooted ei konkureeri turul otseselt teineteisega. See selgitab, miks on loodusliku lõhe hind tehistingimustes toodetu omast madalam ning miks need tooted ei ole kasutajate ja tarbijate jaoks omavahel asendatavad. Lõpuks märgitagu, et ükski huvitatud isikutest ei esitanud tõendeid loodusliku ja tehistingimustes kasvatatud lõhe omavahelise asendatavuse kohta. Sellest tulenevalt tuli väited tagasi lükata.

| (86) | Kui vaadata mõnede riikide (nt USA ja Kanada) keskmisi hindu eraldi, siis tunduvad need madalamad kui Norra impordihinnad. Uurimise käigus kogutud info põhjal koosneb import USAst ja Kanadast peamiselt looduslikust lõhest, mis, nagu juba eelnevalt selgitatud, on odavam ning ei ole tehistingimustes kasvatatud lõhega vastastikku asendatav. Eespool 85. põhjenduses esitatud järelduste põhjal on ebatõenäoline, et import nendest kahest riigist mõjutaks märkimisväärselt ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(86)

Kui vaadata mõnede riikide (nt USA ja Kanada) keskmisi hindu eraldi, siis tunduvad need madalamad kui Norra impordihinnad. Uurimise käigus kogutud info põhjal koosneb import USAst ja Kanadast peamiselt looduslikust lõhest, mis, nagu juba eelnevalt selgitatud, on odavam ning ei ole tehistingimustes kasvatatud lõhega vastastikku asendatav. Eespool 85. põhjenduses esitatud järelduste põhjal on ebatõenäoline, et import nendest kahest riigist mõjutaks märkimisväärselt ühenduse tootmisharu olukorda.

| (87) | Ekspordi puhul muudest, uurimise alla mitte kuulunud riikidest, võib tõdeda, et keskmine impordihind Tšiilist oli kõrgem ühenduse tootmisharu hinnast, kuid impordihind Fääri saartelt oli uurimisperioodil madalam kui Norra eksportivate tootjate hind ühenduse turul. Siiski ei tohi unustada, et impordi mahud Tšiilist ja Fääri saartelt on vähenenud vastavalt 7 % (ehk – 1 895 tonni) ja 8 % (ehk – 3 397 tonni), samas kui import Norrast kasvas 35 % (ehk 93 366 tonni). Sellist arengut vaadeldes tuleb arvesse võtta, et samal perioodil kasvas tarbimine 15 %. |
| --- | --- |

(87)

Ekspordi puhul muudest, uurimise alla mitte kuulunud riikidest, võib tõdeda, et keskmine impordihind Tšiilist oli kõrgem ühenduse tootmisharu hinnast, kuid impordihind Fääri saartelt oli uurimisperioodil madalam kui Norra eksportivate tootjate hind ühenduse turul. Siiski ei tohi unustada, et impordi mahud Tšiilist ja Fääri saartelt on vähenenud vastavalt 7 % (ehk – 1 895 tonni) ja 8 % (ehk – 3 397 tonni), samas kui import Norrast kasvas 35 % (ehk 93 366 tonni). Sellist arengut vaadeldes tuleb arvesse võtta, et samal perioodil kasvas tarbimine 15 %.

| (88) | Ajavahemikul 2001–2003, kui ühenduse tootmisharu olukord halvenes kõige rohkem, võis sama suundumust märgata ka Tšiilist ja Fääri saartelt pärit impordi puhul. Samal ajal kui Tšiili impordimahud vähenesid märkimisväärselt – 26 % (ehk – 6 897 tonni) ja import Fääri saartelt kasvas ainult 2 %, mis on märgatavalt vähem kui tarbimise kasv (16 %), kasvas import Norrast 31 % (ehk + 82 631 tonni). Eespool esitatut silmas pidades tuleb märkida, et kuigi nendest kahest riigist pärit odava lõhe mõju ühenduse turule ei saa täielikult välistada, ei lõhu see siiski põhjuslikku seost Norrast pärit dumpinguhinnaga impordi suure mahu ja ühenduse tootmisharu kahju vahel. |
| --- | --- |

(88)

Ajavahemikul 2001–2003, kui ühenduse tootmisharu olukord halvenes kõige rohkem, võis sama suundumust märgata ka Tšiilist ja Fääri saartelt pärit impordi puhul. Samal ajal kui Tšiili impordimahud vähenesid märkimisväärselt – 26 % (ehk – 6 897 tonni) ja import Fääri saartelt kasvas ainult 2 %, mis on märgatavalt vähem kui tarbimise kasv (16 %), kasvas import Norrast 31 % (ehk + 82 631 tonni). Eespool esitatut silmas pidades tuleb märkida, et kuigi nendest kahest riigist pärit odava lõhe mõju ühenduse turule ei saa täielikult välistada, ei lõhu see siiski põhjuslikku seost Norrast pärit dumpinguhinnaga impordi suure mahu ja ühenduse tootmisharu kahju vahel.

5.2.   Ühenduse tootmisharu eksporditegevuse muutuste mõju

| (89) | Täiendavas uurimises käsitleti ka ühenduse tootmisharu ekspordi muutusi, mille tulemused on esitatud eespool olevas tabelis. |
| --- | --- |

(89)

Täiendavas uurimises käsitleti ka ühenduse tootmisharu ekspordi muutusi, mille tulemused on esitatud eespool olevas tabelis.

| (90) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu eksporditegevust mõjutasid negatiivselt USA poolt 2003. aastal tehistingimustes kasvatatud lõhele kehtestatud impordipiirangud. Nad väitsid, et vähesest eksporditegevusest tingitud kahju ei saa tuleneda Norra impordist. |
| --- | --- |

(90)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu eksporditegevust mõjutasid negatiivselt USA poolt 2003. aastal tehistingimustes kasvatatud lõhele kehtestatud impordipiirangud. Nad väitsid, et vähesest eksporditegevusest tingitud kahju ei saa tuleneda Norra impordist.

| (91) | Siinkohal tuleb märkida, et ei esitatud ühtegi tõendit USA impordipiirangute mõju kohta. Nendel piirangutel ei olnud märkimisväärset mõju (kui üldse) ühenduse tootmisharu eksporditegevusele. Lisaks oli ühenduse tootmisharu eksporditegevus vaatlusalusel perioodil piiratud. See oli 2001. aastal ligikaudu 1 % ühenduse tootmisharu toodangust ning uurimisperioodi jooksul vähem kui 3 %. Väidet ei toeta ka tabel, kus on selgelt näha, et ühenduse tootmisharu eksport on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud. Nende järelduste põhjal ja võttes arvesse ühenduse tootmisharu rasket olukorda, võib väita, et ühenduse tootmisharu materiaalne kahju ei saa olla põhjustatud muutustest ekspordis. |
| --- | --- |

(91)

Siinkohal tuleb märkida, et ei esitatud ühtegi tõendit USA impordipiirangute mõju kohta. Nendel piirangutel ei olnud märkimisväärset mõju (kui üldse) ühenduse tootmisharu eksporditegevusele. Lisaks oli ühenduse tootmisharu eksporditegevus vaatlusalusel perioodil piiratud. See oli 2001. aastal ligikaudu 1 % ühenduse tootmisharu toodangust ning uurimisperioodi jooksul vähem kui 3 %. Väidet ei toeta ka tabel, kus on selgelt näha, et ühenduse tootmisharu eksport on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud. Nende järelduste põhjal ja võttes arvesse ühenduse tootmisharu rasket olukorda, võib väita, et ühenduse tootmisharu materiaalne kahju ei saa olla põhjustatud muutustest ekspordis.

| (92) | Igal juhul tuleb märkida, et kahju hindamisel kasutatud andmed hindade ja kasumlikkuse kohta põhinevad ainult ühenduse tootmisharu müügil sõltumatutele ühenduse klientidele. Seetõttu tuli ilma täiendavate põhjendusteta esitatud väide, et ühenduse eksporditegevuse muutus on kahjustanud ühenduse tootmisharu, tagasi lükata. |
| --- | --- |

(92)

Igal juhul tuleb märkida, et kahju hindamisel kasutatud andmed hindade ja kasumlikkuse kohta põhinevad ainult ühenduse tootmisharu müügil sõltumatutele ühenduse klientidele. Seetõttu tuli ilma täiendavate põhjendusteta esitatud väide, et ühenduse eksporditegevuse muutus on kahjustanud ühenduse tootmisharu, tagasi lükata.

5.3.   Ühenduse tootmisharu müügimahtu ja müügihindu käsitlenud teadusliku publikatsiooni mõju

| (93) | Üks huvitatud isik väitis, et teadusliku uurimuse avaldamine, kus leiti, et Šoti lõhe on väidetavalt väga saastunud, võis põhjustada müügimahu olulist vähenemist ning võis negatiivselt mõjutada ühenduse tootmisharu müügihindu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(93)

Üks huvitatud isik väitis, et teadusliku uurimuse avaldamine, kus leiti, et Šoti lõhe on väidetavalt väga saastunud, võis põhjustada müügimahu olulist vähenemist ning võis negatiivselt mõjutada ühenduse tootmisharu müügihindu vaatlusalusel perioodil.

| (94) | Siiski näitas uurimine, et ühenduse tootjate toodang ja kodumaine müük ning ekspordimaht kasvasid vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(94)

Siiski näitas uurimine, et ühenduse tootjate toodang ja kodumaine müük ning ekspordimaht kasvasid vaatlusalusel perioodil.

| (95) | Tuginedes eespool esitatud faktidele ning kuna väite põhjenduseks tõendeid ei esitatud, tuli see tagasi lükata. |
| --- | --- |

(95)

Tuginedes eespool esitatud faktidele ning kuna väite põhjenduseks tõendeid ei esitatud, tuli see tagasi lükata.

5.4.   Kalade suremuse suurenemise mõju toodangule ja müügimahtudele

| (96) | Üks huvitatud isik kordas oma väidet, et tavalisest suurem kalade suremus Iirimaal ja haiguspuhangud Ühendkuningriigis ja Iirimaal 2002. ja 2003. aastal võisid põhjustada toodangu ja müügimahtude olulist langust. |
| --- | --- |

(96)

Üks huvitatud isik kordas oma väidet, et tavalisest suurem kalade suremus Iirimaal ja haiguspuhangud Ühendkuningriigis ja Iirimaal 2002. ja 2003. aastal võisid põhjustada toodangu ja müügimahtude olulist langust.

| (97) | Siiski näitas uurimine, et need asjaolud ilmnesid vähestes kalakasvatustes ega mõjutanud märgatavalt üldisi müügi- ja toodangunäitajaid ühenduses, sest mahud olid väikesed. Nagu on selgitatud 62. ja 65. põhjenduses, ühenduse müügi- ja toodangumahud hoopiski kasvasid aastatel 2002 ja 2003. |
| --- | --- |

(97)

Siiski näitas uurimine, et need asjaolud ilmnesid vähestes kalakasvatustes ega mõjutanud märgatavalt üldisi müügi- ja toodangunäitajaid ühenduses, sest mahud olid väikesed. Nagu on selgitatud 62. ja 65. põhjenduses, ühenduse müügi- ja toodangumahud hoopiski kasvasid aastatel 2002 ja 2003.

| (98) | Selle tõttu ning kuna väite põhjenduseks tõendeid ei esitatud, lükati see tagasi. |
| --- | --- |

(98)

Selle tõttu ning kuna väite põhjenduseks tõendeid ei esitatud, lükati see tagasi.

5.5.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (99) | Tuginedes eespool esitatud faktidele ja kaalutlustele ning kuna tõendid või muud põhjendatud arvamused põhjusliku seose kohta puuduvad, kiidetakse siinkohal heaks algmääruse 90.–111. põhjenduses esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(99)

Tuginedes eespool esitatud faktidele ja kaalutlustele ning kuna tõendid või muud põhjendatud arvamused põhjusliku seose kohta puuduvad, kiidetakse siinkohal heaks algmääruse 90.–111. põhjenduses esitatud järeldused.

6.   ÜHENDUSE HUVID

6.1.   Sissejuhatav märkus

| (100) | Tuletatakse meelde, et esialgses etapis tuli ühenduse huvide analüüs teha töötlejate (kasutajate) vähese koostöö põhjal. Seetõttu jätkas komisjon ühenduse huvide uurimist, innustades töötlejaid (kasutajaid) esitama täiendavaid asjassepuutuvaid vastuseid küsimustikele, viies eespool 7. põhjenduses mainitud kasutajate ja kasutajate ühenduste valdustest läbi kohapealseid lisakontrolle ja kogudes täiendavat informatsiooni. |
| --- | --- |

(100)

Tuletatakse meelde, et esialgses etapis tuli ühenduse huvide analüüs teha töötlejate (kasutajate) vähese koostöö põhjal. Seetõttu jätkas komisjon ühenduse huvide uurimist, innustades töötlejaid (kasutajaid) esitama täiendavaid asjassepuutuvaid vastuseid küsimustikele, viies eespool 7. põhjenduses mainitud kasutajate ja kasutajate ühenduste valdustest läbi kohapealseid lisakontrolle ja kogudes täiendavat informatsiooni.

| (101) | Lisaks saadi pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist arvukaid avaldusi huvitatud isikutelt, eelkõige töötlejatelt ja töötlejate ühendustelt, milles nõuti edasist analüüsi, eelkõige selle kohta, millist mõju meetmed avaldaksid nende tegevusele, ning meetme vormi kohta. |
| --- | --- |

(101)

Lisaks saadi pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist arvukaid avaldusi huvitatud isikutelt, eelkõige töötlejatelt ja töötlejate ühendustelt, milles nõuti edasist analüüsi, eelkõige selle kohta, millist mõju meetmed avaldaksid nende tegevusele, ning meetme vormi kohta.

| (102) | Samuti tuleks märkida, et pärast seda, kui tehti teatavaks komisjoni kavatsus muuta ajutise tollimaksu vormi, saadi muutuva tollimaksu (“minimaalne impordihind”) vormis minimaalsele impordihinnale ülemineku kohta üldiselt positiivset vastukaja. |
| --- | --- |

(102)

Samuti tuleks märkida, et pärast seda, kui tehti teatavaks komisjoni kavatsus muuta ajutise tollimaksu vormi, saadi muutuva tollimaksu (“minimaalne impordihind”) vormis minimaalsele impordihinnale ülemineku kohta üldiselt positiivset vastukaja.

6.2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (103) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et arvestades ühelt poolt madalat tööhõivet ühenduse tootmisharus ja teiselt poolt kõrget tööhõivet kasutajatootmisharudes, tuleks ühenduse tootmisharu toetamiseks kasutada alternatiivseid võimalusi, mitte dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(103)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et arvestades ühelt poolt madalat tööhõivet ühenduse tootmisharus ja teiselt poolt kõrget tööhõivet kasutajatootmisharudes, tuleks ühenduse tootmisharu toetamiseks kasutada alternatiivseid võimalusi, mitte dumpinguvastaste meetmete kehtestamist.

| (104) | Sellega seoses märgitakse, et võimalikel alternatiivvõimalustel ja dumpinguvastastel meetmetel on erinev õiguslik kontekst ja erinev otstarve. Tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu on kandnud kahju Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe madala impordihinna tõttu. Ühenduse tootmisharu kantud kahju iseloomu silmas pidades leitakse, et meetmete puudumisel on olukorra edasine halvenemine ühenduse tootmisharus vältimatu. Meetmete kehtestamata jätmine toob üsna tõenäoliselt kaasa täiendava kahju ja keskpikas perspektiivis võib kaasa tuua selle tootmisharu kadumise, arvestades vaatlusalusel perioodil kantud kahju. Seetõttu võib uurimisperioodil tehtud tähelepanekute alusel väita, et ühenduse tootmisharu positsioon on ohus, kui importkauba praegust madalat dumpinguhinda ei korrigeerita. Arvestades, et on tuvastatud kahjustava dumpingu olemasolu, on dumpinguvastaste meetmete kehtestamine kohane samm ja seetõttu ei puutu alternatiivsed võimalused asjasse. |
| --- | --- |

(104)

Sellega seoses märgitakse, et võimalikel alternatiivvõimalustel ja dumpinguvastastel meetmetel on erinev õiguslik kontekst ja erinev otstarve. Tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu on kandnud kahju Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe madala impordihinna tõttu. Ühenduse tootmisharu kantud kahju iseloomu silmas pidades leitakse, et meetmete puudumisel on olukorra edasine halvenemine ühenduse tootmisharus vältimatu. Meetmete kehtestamata jätmine toob üsna tõenäoliselt kaasa täiendava kahju ja keskpikas perspektiivis võib kaasa tuua selle tootmisharu kadumise, arvestades vaatlusalusel perioodil kantud kahju. Seetõttu võib uurimisperioodil tehtud tähelepanekute alusel väita, et ühenduse tootmisharu positsioon on ohus, kui importkauba praegust madalat dumpinguhinda ei korrigeerita. Arvestades, et on tuvastatud kahjustava dumpingu olemasolu, on dumpinguvastaste meetmete kehtestamine kohane samm ja seetõttu ei puutu alternatiivsed võimalused asjasse.

| (105) | Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, suureneb oht, et ühenduse turule tuuakse dumpinguhinnaga suured kogused Norra lõhet. Selline olukord ei taga pikaajalist stabiilsust, mis on ühenduse lõhekasvatajatele hädavajalik, et praeguse dumpingu tagajärgedest toibuda, ning seab ohtu kõik ühenduse tootmisharu seni ette võetud ümberstruktureerimispüüded. Pidades silmas ELis viimastel aastatel tegevuse lõpetanud lõhekasvanduste suurt hulka, ollakse seisukohal, et ilma kahjustavat dumpingut kõrvaldavate meetmeteta valitseb suur oht, et keskpikas perspektiivis ühenduse tootmisharu kaob. |
| --- | --- |

(105)

Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, suureneb oht, et ühenduse turule tuuakse dumpinguhinnaga suured kogused Norra lõhet. Selline olukord ei taga pikaajalist stabiilsust, mis on ühenduse lõhekasvatajatele hädavajalik, et praeguse dumpingu tagajärgedest toibuda, ning seab ohtu kõik ühenduse tootmisharu seni ette võetud ümberstruktureerimispüüded. Pidades silmas ELis viimastel aastatel tegevuse lõpetanud lõhekasvanduste suurt hulka, ollakse seisukohal, et ilma kahjustavat dumpingut kõrvaldavate meetmeteta valitseb suur oht, et keskpikas perspektiivis ühenduse tootmisharu kaob.

| (106) | Kui kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed, taastavad need turul õiglased kaubandustingimused ja võimaldavad ühenduse tootmisharul saada kasu viimastel aastatel tehtud ümberstruktureerimispingutustest. Sellistel tingimustel on ühenduse tootmisharu suuteline jääma elujõuliseks tootjaks, pakkuma kvaliteetset tehistingimustes kasvatatud lõhet ja tõenäoliselt ka laienema. Eelkõige oodatakse ka, et ühenduse tootmisharu jõuaks taas kasumisse, nagu ta oli aastal 2001. Vahepeal, pidades silmas tootmisvõimsuse ülejääki kasvandustes, mis olid sunnitud vaatlusalusel perioodil tegevuse lõpetama, ei tohiks välistada, et ühenduse tootmisharu võiks oma turuosa kahekordistada. |
| --- | --- |

(106)

Kui kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed, taastavad need turul õiglased kaubandustingimused ja võimaldavad ühenduse tootmisharul saada kasu viimastel aastatel tehtud ümberstruktureerimispingutustest. Sellistel tingimustel on ühenduse tootmisharu suuteline jääma elujõuliseks tootjaks, pakkuma kvaliteetset tehistingimustes kasvatatud lõhet ja tõenäoliselt ka laienema. Eelkõige oodatakse ka, et ühenduse tootmisharu jõuaks taas kasumisse, nagu ta oli aastal 2001. Vahepeal, pidades silmas tootmisvõimsuse ülejääki kasvandustes, mis olid sunnitud vaatlusalusel perioodil tegevuse lõpetama, ei tohiks välistada, et ühenduse tootmisharu võiks oma turuosa kahekordistada.

| (107) | Ühenduse tootmisharu elujõulisus avaldab lõhe kasutajatele ja tarbijatele mitmesugust positiivset toimet. Ühenduse tootmisharu pakutavad kvaliteetsed tooted jäävad endiselt kõikidele kasutajatele ja tarbijatele kättesaadavaks. Samuti on mõistlik eeldada, et pärast ümberstruktureerimist ja suurenenud turuosaga on ühenduse tootmisharu samuti võimeline oma kulusid paremini ohjes hoidma ja saama kasu mastaabisäästust, mida tal ei ole dumpinguhinnaga impordi põhjustatud surve tõttu olnud võimalik teha. See realiseerub ühenduse tootmisharu finantsolukorra tugevnemise, tõhusama konkurentsi ja stabiilsemate lõhehindade näol, millest saavad kasu kõik ühenduse turu osapooled. |
| --- | --- |

(107)

Ühenduse tootmisharu elujõulisus avaldab lõhe kasutajatele ja tarbijatele mitmesugust positiivset toimet. Ühenduse tootmisharu pakutavad kvaliteetsed tooted jäävad endiselt kõikidele kasutajatele ja tarbijatele kättesaadavaks. Samuti on mõistlik eeldada, et pärast ümberstruktureerimist ja suurenenud turuosaga on ühenduse tootmisharu samuti võimeline oma kulusid paremini ohjes hoidma ja saama kasu mastaabisäästust, mida tal ei ole dumpinguhinnaga impordi põhjustatud surve tõttu olnud võimalik teha. See realiseerub ühenduse tootmisharu finantsolukorra tugevnemise, tõhusama konkurentsi ja stabiilsemate lõhehindade näol, millest saavad kasu kõik ühenduse turu osapooled.

| (108) | Viimasena tuleb ka meeles pidada, et hulk ühenduse tootjaid asub ELi ääremaadel ja maapiirkondades, kus lõhetootjate pakutav otsene ja kaudne tööhõive on kohaliku kogukonna jaoks äärmiselt oluline. See tööhõive tõenäoliselt kaoks, kui ühenduse tootmisharu ei kaitsta Norrast pärineva madala dumpinguhinnaga impordi eest. Ning vastupidi, kui meetmed kehtestatakse, on oodata, et ühenduse tootmisharu olukorra eeldatava paranemisega, nagu eespool visandatud, suureneb ka tööhõive tase. |
| --- | --- |

(108)

Viimasena tuleb ka meeles pidada, et hulk ühenduse tootjaid asub ELi ääremaadel ja maapiirkondades, kus lõhetootjate pakutav otsene ja kaudne tööhõive on kohaliku kogukonna jaoks äärmiselt oluline. See tööhõive tõenäoliselt kaoks, kui ühenduse tootmisharu ei kaitsta Norrast pärineva madala dumpinguhinnaga impordi eest. Ning vastupidi, kui meetmed kehtestatakse, on oodata, et ühenduse tootmisharu olukorra eeldatava paranemisega, nagu eespool visandatud, suureneb ka tööhõive tase.

| (109) | Kuna rohkem põhjendatud märkusi ühenduse tootmisharu huvide küsimuses ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse 113.–116. põhjenduses esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(109)

Kuna rohkem põhjendatud märkusi ühenduse tootmisharu huvide küsimuses ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse 113.–116. põhjenduses esitatud järeldused.

6.3.   Sõltumatute importijate ja töötlejate (kasutajate) huvid

| (110) | Pärast esialgsete uurimistulemuste teatavakstegemist ja täiendavat uurimist, nagu on märgitud eespool 100. põhjenduses, saadi tehistingimustes kasvatatud lõhe töötlejatelt mitmeid avaldusi. Edasise uurimise tulemusena tegid importijad ja töötlejad täiendavat koostööd. Äriühingud, kes nüüd, menetluse lõppetapis, esitavad sisukaid vastuseid, esindavad ligikaudu 18 % koguimpordist Norrast uurimisperioodi jooksul ja umbes 11 % tarbimisest (võrdluseks: esialgses etapis vastavalt 9 % ja 6 %). |
| --- | --- |

(110)

Pärast esialgsete uurimistulemuste teatavakstegemist ja täiendavat uurimist, nagu on märgitud eespool 100. põhjenduses, saadi tehistingimustes kasvatatud lõhe töötlejatelt mitmeid avaldusi. Edasise uurimise tulemusena tegid importijad ja töötlejad täiendavat koostööd. Äriühingud, kes nüüd, menetluse lõppetapis, esitavad sisukaid vastuseid, esindavad ligikaudu 18 % koguimpordist Norrast uurimisperioodi jooksul ja umbes 11 % tarbimisest (võrdluseks: esialgses etapis vastavalt 9 % ja 6 %).

| (111) | Importijad ja töötlejad (kasutajad) olid seisukohal, et väärtuseline tollimaks suurendaks nende kulusid, vähendaks läbimüüki ja kasumlikkust ning võib viia töökohtade kaotamise ja isegi tootmise ümberpaigutamiseni. Samuti väitsid nad, et tööhõive kalatöötlemissektoris on tunduvalt kõrgem kui kalakasvatuses, mis mõnel juhul siiski annab tööd madala tööhõivega piirkodades. Samuti rõhutasid töötlejad vajadust, et tarbijatel ja kauplejatel oleks jätkuvalt juurdepääs tehistingimustes kasvatatud kvaliteetsele ja madala hinnaga lõhele. Siiski pidasid nad üldiselt minimaalset impordihinda väärtuselise tollimaksuga võrreldes vastuvõetavamaks meetmevormiks. |
| --- | --- |

(111)

Importijad ja töötlejad (kasutajad) olid seisukohal, et väärtuseline tollimaks suurendaks nende kulusid, vähendaks läbimüüki ja kasumlikkust ning võib viia töökohtade kaotamise ja isegi tootmise ümberpaigutamiseni. Samuti väitsid nad, et tööhõive kalatöötlemissektoris on tunduvalt kõrgem kui kalakasvatuses, mis mõnel juhul siiski annab tööd madala tööhõivega piirkodades. Samuti rõhutasid töötlejad vajadust, et tarbijatel ja kauplejatel oleks jätkuvalt juurdepääs tehistingimustes kasvatatud kvaliteetsele ja madala hinnaga lõhele. Siiski pidasid nad üldiselt minimaalset impordihinda väärtuselise tollimaksuga võrreldes vastuvõetavamaks meetmevormiks.

| (112) | Peamised kulud, mis tekivad lõhe suitsutamisel või muul töötlemisel, on seotud lõhe ostmise ja tööhõivega. Mis puutub tööhõivesse, siis edasise uurimise käigus on komisjonile mitmetes uurimustes ja esildistes esitatud erinevaid arve. Need uurimused ja esildised on käesoleva uurimise seisukohalt üksnes piiratud kasutusvõimalustega. Selles kontekstis tuleks märkida, et esitatud uurimused põhinevad muudel ajavahemikel kui uurimisperiood, ei hõlma täpselt vaatlusalust toodet ja kasutavad osaliselt teistsuguseid parameetreid, mida käesolev uurimine ei hõlma. Seetõttu on komisjon võtnud ette kohapealsete kontrollide läbiviimise vastavates ühendustes. Kogutud informatsiooni põhjal töötab ühenduses otseselt lõhetöötlemissektoris parimate hinnangute kohaselt ligikaudu 7 500 töötajat. |
| --- | --- |

(112)

Peamised kulud, mis tekivad lõhe suitsutamisel või muul töötlemisel, on seotud lõhe ostmise ja tööhõivega. Mis puutub tööhõivesse, siis edasise uurimise käigus on komisjonile mitmetes uurimustes ja esildistes esitatud erinevaid arve. Need uurimused ja esildised on käesoleva uurimise seisukohalt üksnes piiratud kasutusvõimalustega. Selles kontekstis tuleks märkida, et esitatud uurimused põhinevad muudel ajavahemikel kui uurimisperiood, ei hõlma täpselt vaatlusalust toodet ja kasutavad osaliselt teistsuguseid parameetreid, mida käesolev uurimine ei hõlma. Seetõttu on komisjon võtnud ette kohapealsete kontrollide läbiviimise vastavates ühendustes. Kogutud informatsiooni põhjal töötab ühenduses otseselt lõhetöötlemissektoris parimate hinnangute kohaselt ligikaudu 7 500 töötajat.

| (113) | Edasise uurimise järel leiti, et tehistingimustes kasvatatud lõhe moodustab töötlejate kogukuludest ligikaudu 48–54 % ja palgad ligikaudu 6–12 %. Normaalsetes turutingimustes (s.o toormaterjali mõistliku hinna ja hea jaehinna puhul) jääb töötlejate oodatav tegevuskasum vahemikku 5–12 %. Seda on kinnitanud ka koostööd tegevad töötlejad, kes esitasid andmeid kulutasuvuse kohta. Edasine uurimine näitas, et kasumid võivad headel aegadel olla veelgi suuremad. Turustusahela lõpus võivad jaemüüjad oodata kasumimarginaali, mis jääb vahemikku 6–11 %. |
| --- | --- |

(113)

Edasise uurimise järel leiti, et tehistingimustes kasvatatud lõhe moodustab töötlejate kogukuludest ligikaudu 48–54 % ja palgad ligikaudu 6–12 %. Normaalsetes turutingimustes (s.o toormaterjali mõistliku hinna ja hea jaehinna puhul) jääb töötlejate oodatav tegevuskasum vahemikku 5–12 %. Seda on kinnitanud ka koostööd tegevad töötlejad, kes esitasid andmeid kulutasuvuse kohta. Edasine uurimine näitas, et kasumid võivad headel aegadel olla veelgi suuremad. Turustusahela lõpus võivad jaemüüjad oodata kasumimarginaali, mis jääb vahemikku 6–11 %.

| (114) | Kasutajate tootmisharu väljendatud mured on õigustatud, kuna nad kardavad, et kavandatavad meetmed avaldavad nende kuludele negatiivset mõju, mis vähendaks nende kasumit. Siiski jääb meetmete mõju kasutajate kuludele seniste asjaolude korral ja kavandatavat minimaalset impordihinda silmas pidades tõenäoliselt väikeseks või olematuks. |
| --- | --- |

(114)

Kasutajate tootmisharu väljendatud mured on õigustatud, kuna nad kardavad, et kavandatavad meetmed avaldavad nende kuludele negatiivset mõju, mis vähendaks nende kasumit. Siiski jääb meetmete mõju kasutajate kuludele seniste asjaolude korral ja kavandatavat minimaalset impordihinda silmas pidades tõenäoliselt väikeseks või olematuks.

| (115) | Kõige optimistlikuma stsenaariumi kohaselt jäävad turutingimused samasuguseks nagu praegu, s.o hinnad jäävad tasemele, mis on tunduvalt üle minimaalse impordihinna. Sellisel juhul ei avalda minimaalne impordihind kasutajate kuludele mitte mingisugust mõju. Kui import toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordihind, ei tule tollimaksu maksta. |
| --- | --- |

(115)

Kõige optimistlikuma stsenaariumi kohaselt jäävad turutingimused samasuguseks nagu praegu, s.o hinnad jäävad tasemele, mis on tunduvalt üle minimaalse impordihinna. Sellisel juhul ei avalda minimaalne impordihind kasutajate kuludele mitte mingisugust mõju. Kui import toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordihind, ei tule tollimaksu maksta.

| (116) | Kõige mustema stsenaariumi kohaselt tekivad meetmete kehtestamise korral kasutajatel toormaterjalikulud minimaalse impordihinna tasemel, st tootjate tegelike kulude tasemel, millele lisandub mõistlik kasum ühenduse turule tehtud tarnete eest. Ehkki see stsenaarium ei kajasta praegusi turutingimusi, ollakse seisukohal, et sellisel juhul ei saa välistada, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine avaldab importijatele ja töötlejatele mõningast negatiivset mõju, kuna tollimaksud, kui need kehtestatakse, kuuluvad importimise ajal vahetult tasumisele, olenemata impordihinna tasemest. Siiski tuletatakse selles kontekstis meelde, et kavandatav meede on minimaalne impordihind, s.o hinna alampiir, mis on mõeldud üksnes selle tagamiseks, et ühenduse tootjad saaksid müüa oma lõhet ühenduses hindadega, mis väiksema tollimaksu reeglist lähtudes võimaldab neil katta oma kulud ja võimaldab neile kasumimarginaali, mida nad võiksid tavaoludes dumpinguhinnaga impordi puudumisel eeldada. Tollimaksu kogutakse üksnes sellistel võimalikel erandjuhtudel, kui Norra impordi hind ühenduse piiril jääb allapoole minimaalset impordihinda, ja ka siis üksnes tasemel, mis võrdub minimaalse impordihinna ja impordihinna vahega. Lisaks sellele valitseks kogu lõheturul alates tootmisest kuni tarbijatele tarnimiseni aus konkurents. Need tingimused võimaldavad kõikides turustusahela etappides kuludel õiglaselt müügihinnas kajastuda. Kasutajad võivad eeldada ka suuremaid võimalusi tarneteks ELi allikatest ja muudest kolmandatest riikidest, kui turg kahjustavast dumpingust toibub. Tõepoolest, kui kõikidele turul olevatele ettevõtjatele saavad osaks normaalsed turutingimused ja turul valitseb aus kauplemine, muutub kättesaadavaks kõige laialdasem valik eri kvaliteediastme tooteid erinevatest tarneallikatest. Hindade määramine vastavalt turult saadavatele signaalidele peaks avaldama positiivset mõju tootmis- ja turustusahelale, tagades suurema hindade ja kulude stabiilsuse ja ennustatavuse. |
| --- | --- |

(116)

Kõige mustema stsenaariumi kohaselt tekivad meetmete kehtestamise korral kasutajatel toormaterjalikulud minimaalse impordihinna tasemel, st tootjate tegelike kulude tasemel, millele lisandub mõistlik kasum ühenduse turule tehtud tarnete eest. Ehkki see stsenaarium ei kajasta praegusi turutingimusi, ollakse seisukohal, et sellisel juhul ei saa välistada, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine avaldab importijatele ja töötlejatele mõningast negatiivset mõju, kuna tollimaksud, kui need kehtestatakse, kuuluvad importimise ajal vahetult tasumisele, olenemata impordihinna tasemest. Siiski tuletatakse selles kontekstis meelde, et kavandatav meede on minimaalne impordihind, s.o hinna alampiir, mis on mõeldud üksnes selle tagamiseks, et ühenduse tootjad saaksid müüa oma lõhet ühenduses hindadega, mis väiksema tollimaksu reeglist lähtudes võimaldab neil katta oma kulud ja võimaldab neile kasumimarginaali, mida nad võiksid tavaoludes dumpinguhinnaga impordi puudumisel eeldada. Tollimaksu kogutakse üksnes sellistel võimalikel erandjuhtudel, kui Norra impordi hind ühenduse piiril jääb allapoole minimaalset impordihinda, ja ka siis üksnes tasemel, mis võrdub minimaalse impordihinna ja impordihinna vahega. Lisaks sellele valitseks kogu lõheturul alates tootmisest kuni tarbijatele tarnimiseni aus konkurents. Need tingimused võimaldavad kõikides turustusahela etappides kuludel õiglaselt müügihinnas kajastuda. Kasutajad võivad eeldada ka suuremaid võimalusi tarneteks ELi allikatest ja muudest kolmandatest riikidest, kui turg kahjustavast dumpingust toibub. Tõepoolest, kui kõikidele turul olevatele ettevõtjatele saavad osaks normaalsed turutingimused ja turul valitseb aus kauplemine, muutub kättesaadavaks kõige laialdasem valik eri kvaliteediastme tooteid erinevatest tarneallikatest. Hindade määramine vastavalt turult saadavatele signaalidele peaks avaldama positiivset mõju tootmis- ja turustusahelale, tagades suurema hindade ja kulude stabiilsuse ja ennustatavuse.

| (117) | Kui meetmeid ei kehtestata ja kui Norra ekspordi hindadel lubatakse langeda tagasi varasemale madalale dumpinguhinna tasemele, oleks kasutajatel mõnda aega võimalik saada kasu ebaõiglase dumpinguhinnaga impordist. Turg aga ei kannata niisugust olukorda pikka aega välja. Lõhe hinnad kasutajatele langevad alla töötlejate kulusid ühenduse turule tehtavate tarnete eest. Kui dumpingul lastakse korduda, takistab import Norrast, mis moodustab umbes 60 % ühenduse tarbimisest, eksporti dumpinguvabadest kolmandate riikide allikatest. Kasutajatel ei ole võimalik valida alternatiivsete tarneallikate ja teistsuguse kvaliteediga tarnete vahel. Kui hindu ei määrata vastavalt turult saabuvatele signaalidele, viib see hindade volatiilsuseni ja avaldab negatiivset mõju tarbijatele mõeldud lõpptoodetele. See võib lõppkokkuvõttes mõjutada töötlejate kulutasuvust. |
| --- | --- |

(117)

Kui meetmeid ei kehtestata ja kui Norra ekspordi hindadel lubatakse langeda tagasi varasemale madalale dumpinguhinna tasemele, oleks kasutajatel mõnda aega võimalik saada kasu ebaõiglase dumpinguhinnaga impordist. Turg aga ei kannata niisugust olukorda pikka aega välja. Lõhe hinnad kasutajatele langevad alla töötlejate kulusid ühenduse turule tehtavate tarnete eest. Kui dumpingul lastakse korduda, takistab import Norrast, mis moodustab umbes 60 % ühenduse tarbimisest, eksporti dumpinguvabadest kolmandate riikide allikatest. Kasutajatel ei ole võimalik valida alternatiivsete tarneallikate ja teistsuguse kvaliteediga tarnete vahel. Kui hindu ei määrata vastavalt turult saabuvatele signaalidele, viib see hindade volatiilsuseni ja avaldab negatiivset mõju tarbijatele mõeldud lõpptoodetele. See võib lõppkokkuvõttes mõjutada töötlejate kulutasuvust.

| (118) | Seetõttu avaldab minimaalse impordihinna kohaldamine üksnes minimaalset mõju importijate ja töötlejate kuludele. Kui turuhinnad püsivad ülalpool minimaalset impordihinda, ei avalda see üldse mitte mingisugust rahalist mõju. Teisalt aga ollakse seisukohal, et sellised turutingimused peaksid ära hoidma ka tootmise ümberpaigutamise, kuna töödeldud lõhe imporditollimaksud on kõrged. Seega peaks ühenduse töötlevale tööstusharule jääma kättesaadavaks piisav toorme hulk. |
| --- | --- |

(118)

Seetõttu avaldab minimaalse impordihinna kohaldamine üksnes minimaalset mõju importijate ja töötlejate kuludele. Kui turuhinnad püsivad ülalpool minimaalset impordihinda, ei avalda see üldse mitte mingisugust rahalist mõju. Teisalt aga ollakse seisukohal, et sellised turutingimused peaksid ära hoidma ka tootmise ümberpaigutamise, kuna töödeldud lõhe imporditollimaksud on kõrged. Seega peaks ühenduse töötlevale tööstusharule jääma kättesaadavaks piisav toorme hulk.

| (119) | Nagu on sätestatud 140. põhjenduses, võtab komisjon endale kohustuse jälgida olukorda ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe turul. Kui selle jälgimise tulemusena on esmapilgul usutavaid tõendeid, et olemasolev meede ei ole enam vajalik või ei ole enam kahjustava dumpingu tasakaalustamiseks piisav, võib komisjon kaaluda algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel läbivaatamise algatamist ja kiiret uurimise läbiviimist. See võimaldab komisjonil kiiresti reageerida, kui turuhinnad langevad pikemaks ajaks allapoole minimaalse impordihinna taset. |
| --- | --- |

(119)

Nagu on sätestatud 140. põhjenduses, võtab komisjon endale kohustuse jälgida olukorda ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe turul. Kui selle jälgimise tulemusena on esmapilgul usutavaid tõendeid, et olemasolev meede ei ole enam vajalik või ei ole enam kahjustava dumpingu tasakaalustamiseks piisav, võib komisjon kaaluda algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel läbivaatamise algatamist ja kiiret uurimise läbiviimist. See võimaldab komisjonil kiiresti reageerida, kui turuhinnad langevad pikemaks ajaks allapoole minimaalse impordihinna taset.

| (120) | Huvitatud isikutega on arutatud ka tulevase tööhõivetaseme küsimust. Ent nagu kuludele avalduva meetmete mõju analüüsimise puhulgi, ei ole tõendeid, et Norrast imporditava lõhe suhtes kehtestatavad dumpinguvastased meetmed avaldaksid tööhõivele selles sektoris enamat kui vähest mõju. |
| --- | --- |

(120)

Huvitatud isikutega on arutatud ka tulevase tööhõivetaseme küsimust. Ent nagu kuludele avalduva meetmete mõju analüüsimise puhulgi, ei ole tõendeid, et Norrast imporditava lõhe suhtes kehtestatavad dumpinguvastased meetmed avaldaksid tööhõivele selles sektoris enamat kui vähest mõju.

| (121) | Edasine uurimine kinnitas, et minimaalne impordihind ja selle kavandatav tase on kõige kohasem meetmevorm (vt 128. põhjendust). Seetõttu ei peeta võimalikke ebasoodsaid asjaolusid, mida minimaalne impordihind võib importijatele/töötlejatele/kasutajatele tõenäoliselt kaasa tuua, sellisteks, et need kaaluksid üles ühenduse tootjate eeldatava kasu, mis tuleneks selliste kavandatavate dumpinguvastaste meetmete rakendamisest, mida peetakse tekitatud olulise kahju heastamiseks ja ühenduse tootjate olukorra edasise halvenemise vältimiseks vajalikuks miinimumiks. Lisaks tuleb märkida, et endiselt jäävad kättesaadavaks muud tarneallikad kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(121)

Edasine uurimine kinnitas, et minimaalne impordihind ja selle kavandatav tase on kõige kohasem meetmevorm (vt 128. põhjendust). Seetõttu ei peeta võimalikke ebasoodsaid asjaolusid, mida minimaalne impordihind võib importijatele/töötlejatele/kasutajatele tõenäoliselt kaasa tuua, sellisteks, et need kaaluksid üles ühenduse tootjate eeldatava kasu, mis tuleneks selliste kavandatavate dumpinguvastaste meetmete rakendamisest, mida peetakse tekitatud olulise kahju heastamiseks ja ühenduse tootjate olukorra edasise halvenemise vältimiseks vajalikuks miinimumiks. Lisaks tuleb märkida, et endiselt jäävad kättesaadavaks muud tarneallikad kolmandatest riikidest.

| (122) | Kuna rohkem põhjendatud märkusi sõltumatute importijate ja töötlejate (kasutajate) huvide küsimuses ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse 128. põhjenduses esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(122)

Kuna rohkem põhjendatud märkusi sõltumatute importijate ja töötlejate (kasutajate) huvide küsimuses ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse 128. põhjenduses esitatud järeldused.

6.4.   Noorlõhe- ja söödatootjate, tarnijate ning Norra tootjate/importijatega seotud EÜ tootjate huvid

| (123) | Kuna noorlõhe- ja söödatootjate, tarnijate ning Norra tootjate/importijatega seotud EÜ tootjate huvide kohta ei ole põhjendatud märkusi esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse 117.–121. põhjenduses esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(123)

Kuna noorlõhe- ja söödatootjate, tarnijate ning Norra tootjate/importijatega seotud EÜ tootjate huvide kohta ei ole põhjendatud märkusi esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse 117.–121. põhjenduses esitatud järeldused.

6.5.   Tarbijate huvid

| (124) | Kuna vaatlusalune toode on tarbekaup, teavitas komisjon uurimise alustamisest mitmeid tarbijaorganisatsioone. Ühelt osapoolelt saadi vastus, milles väideti, et lõhe kasulikkus toiduainena on laialt tunnustatud ja et hinna kunstlik tõstmine muudaks heade toitumistavade juurutamise tarbijate jaoks raskemaks. Samuti väljendati muret selle üle, et igasugune hinnatõus võib vähendada külmutatud lõhe kättesaadavust ning lämmatada turu kasvu nendes liikmesriikides, mille sisemajanduse kogutoodang inimese kohta (SKT) on keskmisest madalam. |
| --- | --- |

(124)

Kuna vaatlusalune toode on tarbekaup, teavitas komisjon uurimise alustamisest mitmeid tarbijaorganisatsioone. Ühelt osapoolelt saadi vastus, milles väideti, et lõhe kasulikkus toiduainena on laialt tunnustatud ja et hinna kunstlik tõstmine muudaks heade toitumistavade juurutamise tarbijate jaoks raskemaks. Samuti väljendati muret selle üle, et igasugune hinnatõus võib vähendada külmutatud lõhe kättesaadavust ning lämmatada turu kasvu nendes liikmesriikides, mille sisemajanduse kogutoodang inimese kohta (SKT) on keskmisest madalam.

| (125) | Leiti, et juhul, kui dumpinguvastased meetmed kehtestatakse, jääb ettevõtjatele ligipääs piiramatule impordikogusele, kuid õiglase hinnaga. Lisaks sellele ollakse seisukohal, et terve kala kasvandusehinna ja töödeldud lõhetoodete jaehinna marginaalide suurust arvestades ei avalda kavandatavad meetmed jaehindadele tõenäoliselt olulist mõju, kuna on ebatõenäoline, et kogu hinnatõus jäetakse tarbijate kanda. Praeguste turuhindade juures, mis on tunduvalt ülalpool minimaalset impordihinda, jääks nende mõju sootuks olematuks. Seetõttu jääb nende mõju tarbijatele isegi kõige mustema stsenaariumi puhul tõenäoliselt väikeseks. Lisaks ei ole kahjumlikud hinnad keskmises ja pikemas perspektiivis jätkusuutlikud. Sellest lähtudes ollakse seisukohal, et dumpinguvastased meetmed ei too tõenäoliselt tarbijatele kaasa olulisi negatiivseid tagajärgi. |
| --- | --- |

(125)

Leiti, et juhul, kui dumpinguvastased meetmed kehtestatakse, jääb ettevõtjatele ligipääs piiramatule impordikogusele, kuid õiglase hinnaga. Lisaks sellele ollakse seisukohal, et terve kala kasvandusehinna ja töödeldud lõhetoodete jaehinna marginaalide suurust arvestades ei avalda kavandatavad meetmed jaehindadele tõenäoliselt olulist mõju, kuna on ebatõenäoline, et kogu hinnatõus jäetakse tarbijate kanda. Praeguste turuhindade juures, mis on tunduvalt ülalpool minimaalset impordihinda, jääks nende mõju sootuks olematuks. Seetõttu jääb nende mõju tarbijatele isegi kõige mustema stsenaariumi puhul tõenäoliselt väikeseks. Lisaks ei ole kahjumlikud hinnad keskmises ja pikemas perspektiivis jätkusuutlikud. Sellest lähtudes ollakse seisukohal, et dumpinguvastased meetmed ei too tõenäoliselt tarbijatele kaasa olulisi negatiivseid tagajärgi.

6.6.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (126) | Võttes arvesse ajutises määruses tehtud järeldusi ja erinevate isikute esitatud märkusi ning edasise uurimise tulemusi, on jõutud järeldusele, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu Norrast pärineva, dumpinguhinnaga imporditava tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes ei ole kaalukaid põhjusi. Seega kinnitatakse ajutise määruse 131. põhjenduses esitatud järeldust. |
| --- | --- |

(126)

Võttes arvesse ajutises määruses tehtud järeldusi ja erinevate isikute esitatud märkusi ning edasise uurimise tulemusi, on jõutud järeldusele, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu Norrast pärineva, dumpinguhinnaga imporditava tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes ei ole kaalukaid põhjusi. Seega kinnitatakse ajutise määruse 131. põhjenduses esitatud järeldust.

7.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

7.1.   Lõplike meetmete vorm

| (127) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud lõplikke järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. Arvesse on võetud nii tuvastatud dumpingumarginaale kui ka ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikke tollimaksumäärasid. On jõutud järeldusele, et kõik kahjumarginaalid olid üle 2,0 % ja seetõttu ei saa neid pidada väheoluliseks. Kaalutud keskmine kahjumarginaal, mis oli madalam kui kaalutud keskmine dumpingumarginaal, leiti olevat 14,6 %. |
| --- | --- |

(127)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud lõplikke järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. Arvesse on võetud nii tuvastatud dumpingumarginaale kui ka ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikke tollimaksumäärasid. On jõutud järeldusele, et kõik kahjumarginaalid olid üle 2,0 % ja seetõttu ei saa neid pidada väheoluliseks. Kaalutud keskmine kahjumarginaal, mis oli madalam kui kaalutud keskmine dumpingumarginaal, leiti olevat 14,6 %.

| (128) | Pärast muutmismääruse vastuvõtmiseni viinud asjaolude avalikuks tulekut lükkasid mõned huvitatud pooled väärtuselised tollimaksud sõnaselgelt tagasi ja tervitasid minimaalse impordihinna kasutuselevõttu. Seetõttu kinnitatakse neid saadud tähelepanekuid ja edasise uurimise analüüsi arvestades, et minimaalne impordihind on sobiv meetmevorm. |
| --- | --- |

(128)

Pärast muutmismääruse vastuvõtmiseni viinud asjaolude avalikuks tulekut lükkasid mõned huvitatud pooled väärtuselised tollimaksud sõnaselgelt tagasi ja tervitasid minimaalse impordihinna kasutuselevõttu. Seetõttu kinnitatakse neid saadud tähelepanekuid ja edasise uurimise analüüsi arvestades, et minimaalne impordihind on sobiv meetmevorm.

7.2.   Kahju kõrvaldamise tase

| (129) | Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik tollimaks kehtestada kas dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Selle reegli kohaldamiseks tehti kindlaks kahjutekitamatu minimaalne impordihind. Selle meetodi õigsuse kontrollimiseks arvutati ka igale äriühingule dumpinguvaba minimaalne impordihind, võttes aluseks normaalväärtuse, mida on korrigeeritud vastavalt vabale netohinnale ühenduse piiril. Neid võrreldi kahjutekitamatu minimaalse impordihinnaga, mis arvutati 131. põhjenduses sätestatud metoodika kohaselt. Kõikidel juhtudel leiti, et kahjutekitamatu minimaalne impordihind oli madalam kui dumpinguvaba minimaalne impordihind. |
| --- | --- |

(129)

Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik tollimaks kehtestada kas dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Selle reegli kohaldamiseks tehti kindlaks kahjutekitamatu minimaalne impordihind. Selle meetodi õigsuse kontrollimiseks arvutati ka igale äriühingule dumpinguvaba minimaalne impordihind, võttes aluseks normaalväärtuse, mida on korrigeeritud vastavalt vabale netohinnale ühenduse piiril. Neid võrreldi kahjutekitamatu minimaalse impordihinnaga, mis arvutati 131. põhjenduses sätestatud metoodika kohaselt. Kõikidel juhtudel leiti, et kahjutekitamatu minimaalne impordihind oli madalam kui dumpinguvaba minimaalne impordihind.

| (130) | Dumpinguvaba minimaalse impordihinna arvutamisel tuli summad Norra kroonidest eurodeks ümber arvestada. Esialgses etapis kasutas komisjon selleks ümberarvestuseks kolme aasta keskmisi valuutavahetuskursse. Mitmed äriühingud väitsid, et õige vahetuskurss oleks see, mis kehtis uurimisperioodil. Selle väite vastuseks märgib komisjon veel kord, et kolm aastat on lõhe tavaline tootmistsükkel. Kuna mitmed tähtsad kulud, mis sisalduvad normaalväärtuses, tekivad kogu tootmistsükli vältel, on komisjon seisukohal, et dumpinguvabade minimaalsete impordihindade arvutamisel on kohane kasutada kolme aasta keskmisi valuutakursse. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(130)

Dumpinguvaba minimaalse impordihinna arvutamisel tuli summad Norra kroonidest eurodeks ümber arvestada. Esialgses etapis kasutas komisjon selleks ümberarvestuseks kolme aasta keskmisi valuutavahetuskursse. Mitmed äriühingud väitsid, et õige vahetuskurss oleks see, mis kehtis uurimisperioodil. Selle väite vastuseks märgib komisjon veel kord, et kolm aastat on lõhe tavaline tootmistsükkel. Kuna mitmed tähtsad kulud, mis sisalduvad normaalväärtuses, tekivad kogu tootmistsükli vältel, on komisjon seisukohal, et dumpinguvabade minimaalsete impordihindade arvutamisel on kohane kasutada kolme aasta keskmisi valuutakursse. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (131) | Kahjustava dumpingu tagajärgede kõrvaldamiseks vajaliku kahjutekitamatu hinnataseme puhul tuli arvesse võtta edasise uurimise tulemusi. Kahjustava dumpingu tagajärgede kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel arvestati, et meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada, müües ühenduses samasugust toodet tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Sellest lähtuvalt arvutati ühenduse tootmisharu jaoks välja samasuguse toote kahjutekitamatu hind. Kahjutekitamatu hinna saamiseks lisati tootmiskuludele 8-protsendiline kasumimarginaal. Tootmiskulusid kontrolliti uurimisperioodil valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu äriühingute ühiku keskmise müügihinna (2,77 eurot/kg) ja valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu äriühingute keskmise kahjumi (5 % kahjum) põhjal. 8 % kasumimarginaal kehtestati 2001. aastal teenitud kasumi põhjal (vt eespool tabel 3) ning see on range miinimum, mille ühenduse tootmisharu võib eeldatavalt saada kahjustava dumpingu puudumisel. |
| --- | --- |

(131)

Kahjustava dumpingu tagajärgede kõrvaldamiseks vajaliku kahjutekitamatu hinnataseme puhul tuli arvesse võtta edasise uurimise tulemusi. Kahjustava dumpingu tagajärgede kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel arvestati, et meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada, müües ühenduses samasugust toodet tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Sellest lähtuvalt arvutati ühenduse tootmisharu jaoks välja samasuguse toote kahjutekitamatu hind. Kahjutekitamatu hinna saamiseks lisati tootmiskuludele 8-protsendiline kasumimarginaal. Tootmiskulusid kontrolliti uurimisperioodil valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu äriühingute ühiku keskmise müügihinna (2,77 eurot/kg) ja valimisse kuuluvate ühenduse tootmisharu äriühingute keskmise kahjumi (5 % kahjum) põhjal. 8 % kasumimarginaal kehtestati 2001. aastal teenitud kasumi põhjal (vt eespool tabel 3) ning see on range miinimum, mille ühenduse tootmisharu võib eeldatavalt saada kahjustava dumpingu puudumisel.

| (132) | Tehistingimustes kasvatatud lõhet turustatakse tavaliselt eri esitusviisides (roogitud ja koos peaga, roogitud ja ilma peata, terve kalafilee, muu filee või fileetükid). Seetõttu tuli kahjutekitamatu minimaalse impordihinna tase määrata kindlaks iga niisuguse esitusviisi kohta, et kajastada nende valmistamisel tekkivaid lisakulusid. Ses suhtes põhinevad erinevad minimaalsed impordihinnad käesoleva uurimise tulemustel. Need on põhimõtteliselt tuletatud ümberarvestusteguritest, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 772/1999 (5) ja mida kasutati ka käesoleva uurimise käigus. Kalafileede ja fileetükkide puhul võeti arvesse töötlemiskulusid. |
| --- | --- |

(132)

Tehistingimustes kasvatatud lõhet turustatakse tavaliselt eri esitusviisides (roogitud ja koos peaga, roogitud ja ilma peata, terve kalafilee, muu filee või fileetükid). Seetõttu tuli kahjutekitamatu minimaalse impordihinna tase määrata kindlaks iga niisuguse esitusviisi kohta, et kajastada nende valmistamisel tekkivaid lisakulusid. Ses suhtes põhinevad erinevad minimaalsed impordihinnad käesoleva uurimise tulemustel. Need on põhimõtteliselt tuletatud ümberarvestusteguritest, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 772/1999 (5) ja mida kasutati ka käesoleva uurimise käigus. Kalafileede ja fileetükkide puhul võeti arvesse töötlemiskulusid.

| (133) | Kui import toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordihind, ei tule tollimaksu maksta. Kui import toimub madalama hinnaga, tuleb maksta tegeliku hinna ja kehtestatud minimaalse impordihinna vahe. Kuna minimaalse impordihinna tasemel või üle selle olevate hindadega toimuv import Norrast kaotab kahjustava dumpingu tagajärjed, siis on kohane, et minimaalne impordihind peaks kehtima kogu impordi suhtes Norrast, välja arvatud ühe äriühingu import, mille puhul on tuvastatud minimaalne dumpingumarginaal, nagu on märgitud eespool 33. põhjenduses. |
| --- | --- |

(133)

Kui import toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordihind, ei tule tollimaksu maksta. Kui import toimub madalama hinnaga, tuleb maksta tegeliku hinna ja kehtestatud minimaalse impordihinna vahe. Kuna minimaalse impordihinna tasemel või üle selle olevate hindadega toimuv import Norrast kaotab kahjustava dumpingu tagajärjed, siis on kohane, et minimaalne impordihind peaks kehtima kogu impordi suhtes Norrast, välja arvatud ühe äriühingu import, mille puhul on tuvastatud minimaalne dumpingumarginaal, nagu on märgitud eespool 33. põhjenduses.

8.   AJUTISTE TOLLIMAKSUDE LÕPLIK SISSENÕUDMINE

| (134) | Norra eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaalide ulatust ja ühenduse tööstusele tekitatud kahju taset silmas pidades on vaja, et ajutise määruse (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1010/2005) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksude ulatuses. Niivõrd kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult lõplike tollimaksude tasemel tagatiseks antud summad. |
| --- | --- |

(134)

Norra eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaalide ulatust ja ühenduse tööstusele tekitatud kahju taset silmas pidades on vaja, et ajutise määruse (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1010/2005) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksude ulatuses. Niivõrd kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult lõplike tollimaksude tasemel tagatiseks antud summad.

| (135) | Ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 628/2005 väärtuseliste tollimaksudena, mis ulatusid imporditavate toodete puhul 6,8 %st 24,5 %ni ja kehtisid ajavahemikul 27. aprillist 2005 kuni 4. juulini 2005, vabastatakse. Väärtuseliste tollimaksude sissenõudmine oleks kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks ebaproportsionaalne, arvestades, et selle perioodi vältel olid turuhinnad oluliselt ülalpool minimaalset impordihinda, mis kehtestati enneolematuid ja ettenägematuid turusuundumusi silmas pidades. Määruse (EÜ) nr 1010/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi eest tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse lõplikult kehtestatud minimaalset impordihinda arvestades. Määruse (EÜ) nr 1010/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi eest tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku määra, vabastatakse. |
| --- | --- |

(135)

Ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 628/2005 väärtuseliste tollimaksudena, mis ulatusid imporditavate toodete puhul 6,8 %st 24,5 %ni ja kehtisid ajavahemikul 27. aprillist 2005 kuni 4. juulini 2005, vabastatakse. Väärtuseliste tollimaksude sissenõudmine oleks kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks ebaproportsionaalne, arvestades, et selle perioodi vältel olid turuhinnad oluliselt ülalpool minimaalset impordihinda, mis kehtestati enneolematuid ja ettenägematuid turusuundumusi silmas pidades. Määruse (EÜ) nr 1010/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi eest tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse lõplikult kehtestatud minimaalset impordihinda arvestades. Määruse (EÜ) nr 1010/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi eest tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku määra, vabastatakse.

9.   MINIMAALSETE IMPORDIHINDADE RAKENDATAVUS

| (136) | Pärast teatavakstegemist väideti, et minimaalseid impordihindu võib olla raskem rakendada ja need võivad olla rohkem altid kauba tolliväärtuse valesti deklareerimisele kui muud meetmed. Pidades silmas tähelepanekuid, et minimaalse impordihinna kehtestamisest saadik 1. juulil 2005 on esinenud sellest kõrvalehoidumist, ja pidades silmas selles turusektoris esinevat kompensatsioonikokkulepete sõlmimise võimalust, on vaja kehtestada topeltmeetmete süsteem. See topeltsüsteem koosneb minimaalsest impordihinnast (vt 129.–133. põhjendust) ja kindlasummalisest tollimaksust. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 arvutati kindlasummaline tollimaks kaalutud keskmise kahjumarginaali põhjal, kuna see leiti olevat madalam kui kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Et tagada minimaalse impordihinna tõhusat järgimist, tuleks importijaid teavitada, et kui impordijärgse kontrolli järel leitakse, et i) esimese ühenduses asuva sõltumatu kliendi poolt tegelikult makstud vaba netohind ühenduse piiril (“impordijärgne hind”) on alla vaba netohinna ühenduse piiril enne tollimakse, mis tuleneksid tollideklaratsioonist, ning ii) impordijärgne hind on madalam kui minimaalne impordihind, rakendatakse vastavate tehingute suhtes tagasiulatuvalt kindlasummalist tollimaksu, välja arvatud juhul, kui kindlasummaline tollimaks pluss impordijärgne hind moodustavad koos summa (tegelikult makstud hind pluss kindlasummaline tollimaks), mis on väiksem kui minimaalne impordihind. Sellisel juhul kohaldatakse tollimaksumäära, mis võrdub minimaalse impordihinna ja impordijärgse hinna vahega. Toll peaks viivitamatult komisjonile teatama, kui tuvastatakse valesti deklareerimine. |
| --- | --- |

(136)

Pärast teatavakstegemist väideti, et minimaalseid impordihindu võib olla raskem rakendada ja need võivad olla rohkem altid kauba tolliväärtuse valesti deklareerimisele kui muud meetmed. Pidades silmas tähelepanekuid, et minimaalse impordihinna kehtestamisest saadik 1. juulil 2005 on esinenud sellest kõrvalehoidumist, ja pidades silmas selles turusektoris esinevat kompensatsioonikokkulepete sõlmimise võimalust, on vaja kehtestada topeltmeetmete süsteem. See topeltsüsteem koosneb minimaalsest impordihinnast (vt 129.–133. põhjendust) ja kindlasummalisest tollimaksust. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 arvutati kindlasummaline tollimaks kaalutud keskmise kahjumarginaali põhjal, kuna see leiti olevat madalam kui kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Et tagada minimaalse impordihinna tõhusat järgimist, tuleks importijaid teavitada, et kui impordijärgse kontrolli järel leitakse, et i) esimese ühenduses asuva sõltumatu kliendi poolt tegelikult makstud vaba netohind ühenduse piiril (“impordijärgne hind”) on alla vaba netohinna ühenduse piiril enne tollimakse, mis tuleneksid tollideklaratsioonist, ning ii) impordijärgne hind on madalam kui minimaalne impordihind, rakendatakse vastavate tehingute suhtes tagasiulatuvalt kindlasummalist tollimaksu, välja arvatud juhul, kui kindlasummaline tollimaks pluss impordijärgne hind moodustavad koos summa (tegelikult makstud hind pluss kindlasummaline tollimaks), mis on väiksem kui minimaalne impordihind. Sellisel juhul kohaldatakse tollimaksumäära, mis võrdub minimaalse impordihinna ja impordijärgse hinna vahega. Toll peaks viivitamatult komisjonile teatama, kui tuvastatakse valesti deklareerimine.

| (137) | Selles kontekstis ning selleks, et reageerida tõstatatud küsimustele, kavatseb komisjon näha ette kolm konkreetset “sammast”, mis tagaksid, et meetmed on jätkuvalt asjakohased ning neid järgitakse täies ulatuses. Esiteks viidatakse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (6) muu hulgas selle artiklile 78, mille kohaselt toll võib kontrollida äridokumente ja asjaomase kaubaga seotud impordi- või eksporditoimingute või selle kaubaga seotud järgnevate äritoimingute andmeid. Kõnealune kontroll võib toimuda deklarandi või muu oma äritegevuse tõttu otseselt või kaudselt asjaomaste toimingutega seotud isiku või mõne muu isiku valdustes, kelle valduses on seoses äritegevusega asjaomane dokument või vajalikud andmed. Toll võib kontrollida ka kaupa. |
| --- | --- |

(137)

Selles kontekstis ning selleks, et reageerida tõstatatud küsimustele, kavatseb komisjon näha ette kolm konkreetset “sammast”, mis tagaksid, et meetmed on jätkuvalt asjakohased ning neid järgitakse täies ulatuses. Esiteks viidatakse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (6) muu hulgas selle artiklile 78, mille kohaselt toll võib kontrollida äridokumente ja asjaomase kaubaga seotud impordi- või eksporditoimingute või selle kaubaga seotud järgnevate äritoimingute andmeid. Kõnealune kontroll võib toimuda deklarandi või muu oma äritegevuse tõttu otseselt või kaudselt asjaomaste toimingutega seotud isiku või mõne muu isiku valdustes, kelle valduses on seoses äritegevusega asjaomane dokument või vajalikud andmed. Toll võib kontrollida ka kaupa.

| (138) | Teiseks, kaitseks meetmete võimaliku absorptsiooni vastu, eelkõige seotud äriühingute vahel, teevad ühenduse institutsioonid käesolevaga teatavaks oma kavatsuse algatada viivitamata algmääruse artikli 12 lõike 1 alusel läbivaatamine ning, kui esitatakse tõendeid niisugusest käitumisest, kehtestada impordi suhtes registreerimisnõue vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(138)

Teiseks, kaitseks meetmete võimaliku absorptsiooni vastu, eelkõige seotud äriühingute vahel, teevad ühenduse institutsioonid käesolevaga teatavaks oma kavatsuse algatada viivitamata algmääruse artikli 12 lõike 1 alusel läbivaatamine ning, kui esitatakse tõendeid niisugusest käitumisest, kehtestada impordi suhtes registreerimisnõue vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5.

| (139) | Komisjon tugineb muu hulgas liikmesriikide tolli esitatud impordijärelevalvealasele teabele, aga samuti liikmesriikide poolt algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel esitatud teabele. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon tugineb muu hulgas liikmesriikide tolli esitatud impordijärelevalvealasele teabele, aga samuti liikmesriikide poolt algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel esitatud teabele.

| (140) | Lõpuks võtab komisjon endale kohustuse jälgida olukorda ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe turul. Kui selle jälgimise tulemusena on esmapilgul usutavaid tõendeid, et olemasolev meede ei ole enam vajalik või ei ole enam kahjustava dumpingu tasakaalustamiseks piisav, võib komisjon kaaluda algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel läbivaatamise algatamist ja kiiret uurimist, |
| --- | --- |

(140)

Lõpuks võtab komisjon endale kohustuse jälgida olukorda ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe turul. Kui selle jälgimise tulemusena on esmapilgul usutavaid tõendeid, et olemasolev meede ei ole enam vajalik või ei ole enam kahjustava dumpingu tasakaalustamiseks piisav, võib komisjon kaaluda algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel läbivaatamise algatamist ja kiiret uurimist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla kuuluva, Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud (v.a loodusliku), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe (edaspidi “tehistingimustes kasvatatud lõhe”) impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Loodusliku lõhe suhtes ajutist dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata. Käesolevas määruses mõistetakse loodusliku lõhe all sellist lõhet, mille kohta selle liikmesriigi pädevad asutused, kus võetakse vastu vabasse ringlusesse lubamise tollideklaratsioon, on kõigi asjassepuutuvate dokumentide põhjal, mille huvitatud osapooled peavad esitama, veendunud, et see on püütud atlandi väärislõhe või idalõhe puhul merest või doonau taimeni puhul jõgedest.

3.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr äriühingu Nordlaks Oppdrett AS puhul on järgmine:

| Äriühing | Lõplik tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norra | 0,0 % | A707 |

Äriühing

Lõplik tollimaks

TARICi lisakood

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norra

0,0 %

A707

4.   Kõikide muude äriühingute puhul (TARICi lisakood A999) on lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks vahe lõikes 5 sätestatud minimaalse impordihinna ja vaba netohinna vahel ühenduse piiril enne tollimakse, kui viimane on esimesest madalam. Kui vaba netohind ühenduse piiril võrdub lõikes 5 sätestatud vastava minimaalse impordihinnaga või on sellest kõrgem, siis tollimaksu ei nõuta.

5.   Lõike 4 kohaldamisel kasutatakse allpool esitatud tabeli teises veerus sätestatud minimaalset impordihinda. Kui impordijärgse kontrolli järel leitakse, et esimese ühenduses asuva sõltumatu kliendi poolt tegelikult makstud vaba netohind ühenduse piiril (“impordijärgne hind”) on alla vaba netohinna ühenduse piiril enne tollimakse, mis tuleneksid tollideklaratsioonist, ning kui impordijärgne hind on madalam kui minimaalne impordihind, kohaldatakse allpool esitatud tabeli kolmandas veerus sätestatud kindlasummalist dumpinguvastast tollimaksu, välja arvatud juhul, kui kolmandas veerus sätestatud kindlasummaline tollimaks pluss impordijärgne hind moodustab kokku summa (tegelikult makstud hind pluss kindlasummaline tollimaks), mis on väiksem kui tabeli teises veerus sätestatud minimaalne impordihind. Sellisel juhul kohaldatakse tollimaksumäära, mis võrdub tabeli teises veerus esitatud minimaalse impordihinna ja impordijärgse hinna vahega. Kui sellist kindlasummalist dumpinguvastast tollimaksu nõutakse tagasiulatuvalt, siis vähendatakse seda varem tasutud dumpinguvastase tollimaksu võrra, mis arvutatakse minimaalse impordihinna põhjal.

| Tehistingimustes kasvatatud lõhe esitusviis | Minimaalne impordihind eurot/toote netokaalu kg | Kindlasummaline tollimaks eurot/toote netokaalu kg | TARICi kood |
| --- | --- | --- | --- |
| Terved kalad, värsked, jahutatud või külmutatud | 2,80 | 0,40 | 0302120012, 0302120033, 0302120093, 0303110093, 0303190093, 0303220012, 0303220083 |
| Roogitud kalad, peaga, värsked, jahutatud või külmutatud | 3,11 | 0,45 | 0302120013, 0302120034, 0302120094, 0303110094, 0303190094, 0303220013, 0303220084 |
| Muud (k.a roogitud kalad ilma peata), värsked, jahutatud või külmutatud | 3,49 | 0,50 | 0302120015, 0302120036, 0302120096, 0303110018, 0303110096, 0303190018, 0303190096, 0303220015, 0303220086 |
| Kalafileed ja fileetükid, mis kaaluvad üle 300 g filee(tüki) kohta, värsked, jahutatud või külmutatud, nahaga | 5,01 | 0,73 | 0304101313, 0304101394, 0304201313, 0304201394 |
| Kalafileed ja fileetükid, mis kaaluvad üle 300 g filee(tüki) kohta, värsked, jahutatud või külmutatud, nahata | 6,40 | 0,93 | 0304101314, 0304101395, 0304201314, 0304201395 |
| Muud kalafileed ja fileetükid, mis kaaluvad 300 g või vähem filee(tüki) kohta, värsked, jahutatud või külmutatud | 7,73 | 1,12 | 0304101315, 0304101396, 0304201315, 0304201396 |

Tehistingimustes kasvatatud lõhe esitusviis

Minimaalne impordihind eurot/toote netokaalu kg

Kindlasummaline tollimaks eurot/toote netokaalu kg

TARICi kood

Terved kalad, värsked, jahutatud või külmutatud

2,80

0,40

0302120012, 0302120033, 0302120093, 0303110093, 0303190093, 0303220012, 0303220083

Roogitud kalad, peaga, värsked, jahutatud või külmutatud

3,11

0,45

0302120013, 0302120034, 0302120094, 0303110094, 0303190094, 0303220013, 0303220084

Muud (k.a roogitud kalad ilma peata), värsked, jahutatud või külmutatud

3,49

0,50

0302120015, 0302120036, 0302120096, 0303110018, 0303110096, 0303190018, 0303190096, 0303220015, 0303220086

Kalafileed ja fileetükid, mis kaaluvad üle 300 g filee(tüki) kohta, värsked, jahutatud või külmutatud, nahaga

5,01

0,73

0304101313, 0304101394, 0304201313, 0304201394

Kalafileed ja fileetükid, mis kaaluvad üle 300 g filee(tüki) kohta, värsked, jahutatud või külmutatud, nahata

6,40

0,93

0304101314, 0304101395, 0304201314, 0304201395

Muud kalafileed ja fileetükid, mis kaaluvad 300 g või vähem filee(tüki) kohta, värsked, jahutatud või külmutatud

7,73

1,12

0304101315, 0304101396, 0304201315, 0304201396

6.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (7) artiklile 145, vähendatakse lõigete 4 ja 5 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale.

7.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Enne määruse (EÜ) nr 1010/2005 jõustumist määruse (EÜ) nr 628/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi eest tagatiseks antud summad vabastatakse.

Määruse (EÜ) nr 1010/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi eest tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse järgmiste eeskirjade kohaselt:

| a) | tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tollimaksu määra, vabastatakse; |
| --- | --- |

a)

tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tollimaksu määra, vabastatakse;

| b) | kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutiste tollimaksude tasemel tagatiseks antud summad. |
| --- | --- |

b)

kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutiste tollimaksude tasemel tagatiseks antud summad.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 17. jaanuar 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 261, 23.10.2004, lk 8.

2

(3)  ELT L 104, 23.4.2005, lk 5.

3

(4)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 32.

4

(5)  EÜT L 101, 16.4.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 321/2003 (ELT L 47, 21.2.2003, lk 3).

5

(6)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

7

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 86/2006,

19. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 19. jaanuari 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 100,8 |
| 204 | 67,7 |
| 212 | 95,5 |
| 624 | 115,6 |
| 999 | 94,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 160,9 |
| 204 | 79,5 |
| 999 | 120,2 |
| 0709 10 00 | 220 | 88,5 |
| 999 | 88,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 144,3 |
| 204 | 148,7 |
| 999 | 146,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 45,9 |
| 204 | 53,0 |
| 212 | 48,3 |
| 220 | 45,9 |
| 624 | 45,3 |
| 999 | 47,7 |
| 0805 20 10 | 052 | 74,2 |
| 204 | 69,4 |
| 999 | 71,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,5 |
| 204 | 98,1 |
| 400 | 87,5 |
| 464 | 142,9 |
| 624 | 73,0 |
| 662 | 27,9 |
| 999 | 82,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 50,9 |
| 220 | 60,9 |
| 999 | 55,9 |
| 0808 10 80 | 400 | 119,3 |
| 404 | 104,9 |
| 512 | 58,4 |
| 720 | 66,5 |
| 999 | 87,3 |
| 0808 20 50 | 400 | 84,9 |
| 720 | 39,1 |
| 999 | 62,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

100,8

204

67,7

212

95,5

624

115,6

999

94,9

0707 00 05

052

160,9

204

79,5

999

120,2

0709 10 00

220

88,5

999

88,5

0709 90 70

052

144,3

204

148,7

999

146,5

0805 10 20

052

45,9

204

53,0

212

48,3

220

45,9

624

45,3

999

47,7

0805 20 10

052

74,2

204

69,4

999

71,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,5

204

98,1

400

87,5

464

142,9

624

73,0

662

27,9

999

82,8

0805 50 10

052

50,9

220

60,9

999

55,9

0808 10 80

400

119,3

404

104,9

512

58,4

720

66,5

999

87,3

0808 20 50

400

84,9

720

39,1

999

62,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 87/2006,

19. jaanuar 2006,

millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused.

| (2) | Kreeka sekkumisameti poolt praegu ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 11 115 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi. |
| --- | --- |

(2)

Kreeka sekkumisameti poolt praegu ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 11 115 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kreeka sekkumisamet avab määruses (EMÜ) nr 75/91 sätestatud tingimustel alalise pakkumiskutse sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi käesoleva määruse lisas esitatud koguse edasimüümiseks siseturul.

Artikkel 2

1.   Tähtaeg, mille jooksul võib esitada pakkumisi esimese osalise pakkumismenetluse raames, on 1. veebruar 2006.

2.   Viimase osalise pakkumismenetluse tähtaeg lõpeb 29. märtsil 2006.

3.   Pakkumised tuleb esitada Kreeka sekkumisametile:

| OPEKEPE |
| --- |
| Acharnon Street 241 |
| GR-10446 Athènes |
| Telefon (30) 210-212 48 46 ja 212 47 88 |
| Faks (30) 210-212 47 91 |

OPEKEPE

Acharnon Street 241

GR-10446 Athènes

Telefon (30) 210-212 48 46 ja 212 47 88

Faks (30) 210-212 47 91

Artikkel 3

Erandina määruse (EMÜ) nr 75/91 artiklist 19 teatab Kreeka sekkumisamet komisjonile hiljemalt pakkumiste tähtaja lõpule järgneva nädala teisipäeval müüdud partiide kogused ja keskmised hinnad, esitades need vajaduse korral rühmade kaupa.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 9, 12.1.1991, lk 15.

2

---

LISA

| Rühm | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kogus (ligikaudne) | 3 658 t | 5 859 t | 1 598 t |
| Saagi aasta | 1999 | 2000 | 2002 |
| Riisi sort | kõik sordid | kõik sordid | ümarateraline, keskmiseteraline ja pikateraline A-riis |

Rühm

1

2

3

Kogus (ligikaudne)

3 658 t

5 859 t

1 598 t

Saagi aasta

1999

2000

2002

Riisi sort

kõik sordid

kõik sordid

ümarateraline, keskmiseteraline ja pikateraline A-riis

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 88/2006,

19. jaanuar 2006,

millega avatakse alaline pakkumiskutse Hispaania sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused.

| (2) | Hispaania sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 16 251 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi. |
| --- | --- |

(2)

Hispaania sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 16 251 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Hispaania sekkumisamet avab määruses (EMÜ) nr 75/91 sätestatud tingimustel alalise pakkumiskutse selle sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi käesoleva määruse lisas esitatud koguse edasimüümiseks siseturul.

Artikkel 2

1.   Tähtaeg, mille jooksul võib esitada pakkumisi esimese osalise pakkumismenetluse raames, on 1. veebruar 2006.

2.   Viimase osalise pakkumismenetluse tähtaeg lõpeb 29. märtsil 2006.

3.   Pakkumised tuleb esitada Hispaania sekkumisametile:

| Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA) |
| --- |
| Beneficencia 8 |
| E-28004 Madrid |
| Teleks: 23427 FEGA E |
| Faks: (34) 915 21 98 32 ja (34) 915 22 43 87 |

Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA)

Beneficencia 8

E-28004 Madrid

Teleks: 23427 FEGA E

Faks: (34) 915 21 98 32 ja (34) 915 22 43 87

Artikkel 3

Erandina määruse (EMÜ) nr 75/91 artiklist 19 teatab Hispaania sekkumisamet komisjonile hiljemalt pakkumiste tähtaja lõpule järgneva nädala teisipäeval müüdud partiide kogused ja keskmised hinnad, esitades need vajaduse korral gruppide kaupa.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 9, 12.1.1991, lk 15.

2

---

LISA

| Grupid | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kogus (ligikaudne) | 6 251 t | 10 000 t |
| Saagiaasta | 2002 | 2003 |
| Riisisordid | Kõik sordid | Kõik sordid |

Grupid

1

2

Kogus (ligikaudne)

6 251 t

10 000 t

Saagiaasta

2002

2003

Riisisordid

Kõik sordid

Kõik sordid

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 89/2006,

19. jaanuar 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2295/2003 seoses munade turustamisel kasutatavate märgetega, juhul kui kanade juurdepääs uiteväljale on piiratud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1907/90 munade teatavate turustusnormide kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti d ja artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2295/2003 (2) on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1907/90 rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2295/2003 (2) on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1907/90 rakenduseeskirjad.

| (2) | Komisjoni 30. jaanuari 2002. aasta direktiiviga 2002/4/EÜ (nõukogu direktiiviga 1999/74/EÜ hõlmatud munakanasid pidavate ettevõtete registreerimise kohta) (3) on kehtestatud munakanade kaitse miinimumnõuded. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. jaanuari 2002. aasta direktiiviga 2002/4/EÜ (nõukogu direktiiviga 1999/74/EÜ hõlmatud munakanasid pidavate ettevõtete registreerimise kohta) (3) on kehtestatud munakanade kaitse miinimumnõuded.

| (3) | Tarbija kaitsmiseks võimaliku teabe eest, mille abil püütakse pettusega saada puurikanade munade ja tavaliste munade hinnast kõrgemat hinda, on määrusega (EÜ) nr 2295/2003 kehtestatud linnukasvatuse miinimumnõuded, mille järgimise korral tohib kasutada tootmisviisi kirjeldavat märget. Kasutada tohib ainult nimetatud määruse II lisas ettenähtud mõisteid ja ainult III lisas ettenähtud nõuete järgimise korral. |
| --- | --- |

(3)

Tarbija kaitsmiseks võimaliku teabe eest, mille abil püütakse pettusega saada puurikanade munade ja tavaliste munade hinnast kõrgemat hinda, on määrusega (EÜ) nr 2295/2003 kehtestatud linnukasvatuse miinimumnõuded, mille järgimise korral tohib kasutada tootmisviisi kirjeldavat märget. Kasutada tohib ainult nimetatud määruse II lisas ettenähtud mõisteid ja ainult III lisas ettenähtud nõuete järgimise korral.

| (4) | Selleks et turustada mune märkega “vabalt peetavate kanade munad”, on muude tingimuste hulgas oluline, et kanadel oleks võimalik viibida uiteväljal. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et turustada mune märkega “vabalt peetavate kanade munad”, on muude tingimuste hulgas oluline, et kanadel oleks võimalik viibida uiteväljal.

| (5) | Ühenduse õiguse alusel võib kodulindude juurdepääsu uiteväljale piirata (piirangu võivad kehtestada ka veterinaarasutused) inimeste ja loomade tervise kaitsmise huvides. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse õiguse alusel võib kodulindude juurdepääsu uiteväljale piirata (piirangu võivad kehtestada ka veterinaarasutused) inimeste ja loomade tervise kaitsmise huvides.

| (6) | Kui tootja ei saa enam täita kõiki määruse (EÜ) nr 2295/2003 III lisas määratletud tootmistingimusi, peab ta tarbija huvides lõpetama tootmisviisi kirjeldava märke kasutamise kohustuslikul märgistusel. |
| --- | --- |

(6)

Kui tootja ei saa enam täita kõiki määruse (EÜ) nr 2295/2003 III lisas määratletud tootmistingimusi, peab ta tarbija huvides lõpetama tootmisviisi kirjeldava märke kasutamise kohustuslikul märgistusel.

| (7) | Arvestades selliste piirangute võimalikke majanduslikke tagajärgi ja seda, et kogu majandusharu vajab märgistamise suhtes kohanemisaega, ning tingimusel, et toodete kvaliteet oluliselt ei muutu, tuleks ette näha üleminekuperiood, mille jooksul tootja võib jätkata tootmisviisi kirjeldava märke “vabalt peetavate kanade munad” kasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades selliste piirangute võimalikke majanduslikke tagajärgi ja seda, et kogu majandusharu vajab märgistamise suhtes kohanemisaega, ning tingimusel, et toodete kvaliteet oluliselt ei muutu, tuleks ette näha üleminekuperiood, mille jooksul tootja võib jätkata tootmisviisi kirjeldava märke “vabalt peetavate kanade munad” kasutamist.

| (8) | Erand uiteväljale juurdepääsu suhtes on ette nähtud ainult määruse (EÜ) nr 2295/2003 III lisa punkti 1 alapunkti a esimeses lõigus nimetatud “veterinaarasutuste poolt kehtestatud ajutiste piirangute ajal”. |
| --- | --- |

(8)

Erand uiteväljale juurdepääsu suhtes on ette nähtud ainult määruse (EÜ) nr 2295/2003 III lisa punkti 1 alapunkti a esimeses lõigus nimetatud “veterinaarasutuste poolt kehtestatud ajutiste piirangute ajal”.

| (9) | Ei ole täpsustatud, kui kaua tootja tohib jätkata märke “vabalt peetavate kanade munad” kasutamist, kui munakanadel ei ole enam ajutiste piirangute tõttu juurdepääsu uiteväljale; seetõttu tuleb tarbija huvides erandi kohaldamise aeg piiritleda. |
| --- | --- |

(9)

Ei ole täpsustatud, kui kaua tootja tohib jätkata märke “vabalt peetavate kanade munad” kasutamist, kui munakanadel ei ole enam ajutiste piirangute tõttu juurdepääsu uiteväljale; seetõttu tuleb tarbija huvides erandi kohaldamise aeg piiritleda.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2295/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2295/2003 vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2295/2003 III lisa punkti 1 alapunkti a esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga:

| “— | Kanadel on terve päev juurdepääs uiteväljale; erandit selle nõude täitmisest kohaldatakse piirangu ajal (ka veterinaarasutuste poolt kehtestatud piirangu ajal) kuni 12 nädala jooksul.” |
| --- | --- |

“—

Kanadel on terve päev juurdepääs uiteväljale; erandit selle nõude täitmisest kohaldatakse piirangu ajal (ka veterinaarasutuste poolt kehtestatud piirangu ajal) kuni 12 nädala jooksul.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 173, 6.7.1990, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1039/2005 (ELT L 172, 5.7.2005, lk 1).

1

(2)  ELT L 340, 24.12.2003, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1515/2004 (ELT L 278, 27.8.2004, lk 7).

2

(3)  EÜT L 30, 31.1.2002, lk 44. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

3

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 90/2006,

19. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 punkti a ja lõiget 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides a, c, d, f, g ja h loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse V lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides a, c, d, f, g ja h loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse V lisas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1260/2001 V lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1260/2001 V lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha.

| (6) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(6)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõigetes 1 ja 2 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1260/2001 V lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 987/2005 (ELT L 167, 29.6.2005, lk 12).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 20. jaanuarist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 32,39 | 32,39 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

32,39

32,39

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse ja alates 1. detsembrist 2005 Rumeeniasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 91/2006,

19. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 17. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1138/2005 seoses valge suhkruga avatud 17. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 35,924 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 185, 16.7.2005, lk 3.

2

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 92/2006,

19. jaanuar 2006,

millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 20. jaanuarist 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 24 lõiget 4

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

| (2) | Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil. |
| --- | --- |

(2)

Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil.

| (3) | Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel.

| (4) | Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad. |
| --- | --- |

(4)

Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad.

| (5) | Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 1 nimetatud toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 79/2003 (EÜT L 13, 18.1.2003, lk 4).

2

(3)  EÜT 145, 27.6.1968, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1422/95.

3

---

LISA

Melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 20. jaanuarist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,93 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,55 | — | 0 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1)

1703 10 00 (2)

10,93

—

0

1703 90 00 (2)

11,55

—

0

---

(1)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 asendatakse nendele toodetele ühises tollitariifistikus kehtestatud imporditollimaksu määr selle summaga.

(2)  Fikseeritud hind määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 93/2006,

19. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta.

| (4) | Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega. |
| --- | --- |

(4)

Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega.

| (5) | Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (7) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(7)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (8) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (9) | Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud denatureerimata ja edasise töötlemiseta toodete ekspordil antavad toetused on kehtestatud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED 20. JAANUARIST 2006 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 29,79 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 29,79 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 29,79 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 29,79 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3239 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 32,39 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 32,39 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg kohta | 32,39 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3239 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

29,79 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

29,79 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

29,79 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

29,79 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3239

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg kohta

32,39

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg kohta

32,39

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg kohta

32,39

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3239

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 94/2006,

19. jaanuar 2006,

milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2135/95 (suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta), (2) artiklis 3 on sätestatud, et toetus määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eksporditavate toodete 100 kilogrammi kohta võrdub põhisummaga, mis on korrutatud sahharoosisisaldusega, hõlmates vajadusel ka muid sahharoosina väljendatud suhkruid. Asjaomase toote sahharoosisisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2135/95 (suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta), (2) artiklis 3 on sätestatud, et toetus määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eksporditavate toodete 100 kilogrammi kohta võrdub põhisummaga, mis on korrutatud sahharoosisisaldusega, hõlmates vajadusel ka muid sahharoosina väljendatud suhkruid. Asjaomase toote sahharoosisisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikes 3 on sätestatud, et töötlemata kujul eksporditava sorboosi toetuse põhisumma peab olema võrdne toetuse põhisummaga (millest on maha arvatud üks sajandik kehtivast tootmistoetusest), mida kohaldatakse vastavalt komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (3) viimati nimetatud määruse lisas loetletud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikes 3 on sätestatud, et töötlemata kujul eksporditava sorboosi toetuse põhisumma peab olema võrdne toetuse põhisummaga (millest on maha arvatud üks sajandik kehtivast tootmistoetusest), mida kohaldatakse vastavalt komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (3) viimati nimetatud määruse lisas loetletud toodete suhtes.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 1 peab kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud muude töötlemata kujul eksporditavate toodete toetuse põhisumma olema võrdne ühe sajandikuga summast, mis on kehtestatud, võttes arvesse ühelt poolt erinevust valge suhkru kehtiva sekkumishinna (ühenduse puudujäägita aladel sellel kuul, mille kohta põhisumma on kehtestatud) ja maailmaturul kehtivate valge suhkru noteeringute või hindade vahel ning teiselt poolt vajadust saavutada tasakaal kolmandatesse riikidesse ekspordiks töödeldud kauba valmistamisel ühenduse põhisaaduste kasutamise ja neist riikidest sisese töötlemise korra alusel vastuvõetavate toodete kasutamise vahel. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 1 peab kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud muude töötlemata kujul eksporditavate toodete toetuse põhisumma olema võrdne ühe sajandikuga summast, mis on kehtestatud, võttes arvesse ühelt poolt erinevust valge suhkru kehtiva sekkumishinna (ühenduse puudujäägita aladel sellel kuul, mille kohta põhisumma on kehtestatud) ja maailmaturul kehtivate valge suhkru noteeringute või hindade vahel ning teiselt poolt vajadust saavutada tasakaal kolmandatesse riikidesse ekspordiks töödeldud kauba valmistamisel ühenduse põhisaaduste kasutamise ja neist riikidest sisese töötlemise korra alusel vastuvõetavate toodete kasutamise vahel.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 4 võib põhisumma kohaldamisel piirduda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud teatavate toodetega. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 4 võib põhisumma kohaldamisel piirduda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud teatavate toodetega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 27 on sätestatud, et toetuse võib määrata kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h osutatud töötlemata toodete ekspordiks. Toetus tuleb määrata 100 kilogrammi kuivaine sisalduse kohta, võttes arvesse CN-koodi 1702 30 91 alla kuuluvate toodete ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete eksporditoetust ning kavandatava ekspordi majandusaspekte. Kõnealuse lõike 1 punktides f ja g osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest ning punktis h osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 27 on sätestatud, et toetuse võib määrata kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h osutatud töötlemata toodete ekspordiks. Toetus tuleb määrata 100 kilogrammi kuivaine sisalduse kohta, võttes arvesse CN-koodi 1702 30 91 alla kuuluvate toodete ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete eksporditoetust ning kavandatava ekspordi majandusaspekte. Kõnealuse lõike 1 punktides f ja g osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest ning punktis h osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest.

| (7) | Eespool nimetatud toetused tuleb määrata igal kuul. Neid võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(7)

Eespool nimetatud toetused tuleb määrata igal kuul. Neid võib vahepealsel perioodil muuta.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (9) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(9)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (10) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkrusektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riikide puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(10)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkrusektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riikide puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (11) | Pidades silmas eespool sätestatut, tuleks kehtestada kõnealuste toodete toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas eespool sätestatut, tuleks kehtestada kõnealuste toodete toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktides d, f, g ja h loetletud töötlemata kujul eksporditavate toodete eksporditoetused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

(3)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 63.

3

---

LISA

20. JAANUARIST 2006 KOHALDATAVAD TÖÖTLEMATA SIIRUPITE JA TEATAVATE MUUDE SUHKRUSEKTORI TOODETE EKSPORDITOETUSED (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 32,39 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 32,39 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 61,54 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3239 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 32,39 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3239 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3239 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3239 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 32,39 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3239 (4) |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduva suhkru puhul. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

32,39 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

32,39 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

61,54 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3239 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

32,39 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3239 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3239 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3239 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

32,39 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3239 (4)

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduva suhkru puhul.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kohaldatakse üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud toodete suhtes.

(3)  Kohaldatakse üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud toodete suhtes.

(4)  Põhisummat ei kohaldata siirupite suhtes, mille puhtusaste on alla 85 % (määrus (EÜ) nr 2135/95). Sahharoosisisaldus määratakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3.

(5)  Summat ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 3513/92 (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12) lisa punktis 2 määratletud toodete suhtes.

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 95/2006,

19. jaanuar 2006,

impordilitsentside väljaandmise kohta AKV/ÜMT ja EÜ/ÜMT päritolu kumulatsiooniga suhkru ning suhkru ja kakao segude jaoks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega, (1)

võttes arvesse komisjoni 31. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 192/2002, milles sätestatakse AKV/ÜMT või EÜ/ÜMT päritolu kumulatsiooniga suhkru ning suhkru ja kakao segude jaoks impordilitsentside väljaandmise üksikasjalikud eeskirjad, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 6 lõikega 4 lubatakse gruppi 17 ja CN-koodide 1806 10 30 ja 1806 10 90 alla kuuluvate toodete puhul AKV/EÜ-ÜMT päritolu kumulatsiooni kuni 28 000 tonni suhkru puhul aastas. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 6 lõikega 4 lubatakse gruppi 17 ja CN-koodide 1806 10 30 ja 1806 10 90 alla kuuluvate toodete puhul AKV/EÜ-ÜMT päritolu kumulatsiooni kuni 28 000 tonni suhkru puhul aastas.

| (2) | Riiklikele asutustele on vastavalt määrusele (EÜ) nr 192/2002 esitatud impordilitsentside väljaandmise taotlusi, millega hõlmatud üldkogus ületab määrusega 2001/822/EÜ kehtestatud kogust 84 000 tonni võrra. |
| --- | --- |

(2)

Riiklikele asutustele on vastavalt määrusele (EÜ) nr 192/2002 esitatud impordilitsentside väljaandmise taotlusi, millega hõlmatud üldkogus ületab määrusega 2001/822/EÜ kehtestatud kogust 84 000 tonni võrra.

| (3) | Komisjon peab seega impordilitsentside taotluste suhtes kindlaks määrama vähenduskoefitsendi ning peatama uute taotluste esitamise 2006. aastaks, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peab seega impordilitsentside taotluste suhtes kindlaks määrama vähenduskoefitsendi ning peatama uute taotluste esitamise 2006. aastaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kuni 7. jaanuarini 2006 määruse (EÜ) nr 192/2003 artikli 1 kohaselt esitatud taotlustele vastavad impordilitsentsid antakse välja 33,3333 % ulatuses taotletud kogusest.

Artikkel 2

Uute taotluste esitamine 2006. aastaks peatatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 55. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 96/2004 (ELT L 15, 22.1.2004, lk 3).

2

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/43

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 96/2006,

19. jaanuar 2006,

määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1058/2005 avatud pakkumismenetluse alusel 13.–19. jaanuarini 2006 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 97/2006,

19. jaanuar 2006,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 13.–19. jaanuarini 2006 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 9,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 98/2006,

19. jaanuar 2006,

määruses (EÜ) nr 2094/2005 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) ja eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2094/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2094/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 ja teatatud pakkumiste alusel võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklile 25 otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 ja teatatud pakkumiste alusel võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklile 25 otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2094/2005 osutatud imporditava sorgo tollimaksu vähendamise pakkumiskutse raames 13.–19. jaanuar 2006 teatatud pakkumisi ei arvestata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 335, 21.12.2005, lk 4.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2005 (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6).

3

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 99/2006,

19. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2093/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (1), eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2093/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2093/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2093/2005 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 13.–19. jaanuarini 2006 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 22,86 EUR/t kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 84 655 t suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 335, 20.12.2005, lk 3.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2005 (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6).

3

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/47

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 100/2006,

19. jaanuar 2006,

veinisektori toodete ekspordilitsentside väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 883/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas, (1) eriti selle artiklit 7 ja artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (2) artikli 63 lõikega 7 piiratakse eksporditoetuste andmist veinisektori toodetele mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru raames sõlmitud põllumajanduslepingutes nimetatud mahtude ja kuludega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (2) artikli 63 lõikega 7 piiratakse eksporditoetuste andmist veinisektori toodetele mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru raames sõlmitud põllumajanduslepingutes nimetatud mahtude ja kuludega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 883/2001 artiklis 9 on sätestatud tingimused, mille alusel võib komisjon võtta erimeetmeid, et vältida nimetatud lepingu alusel ettenähtud koguse või kasutada oleva eelarve ületamist. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 883/2001 artiklis 9 on sätestatud tingimused, mille alusel võib komisjon võtta erimeetmeid, et vältida nimetatud lepingu alusel ettenähtud koguse või kasutada oleva eelarve ületamist.

| (3) | 18. jaanuaril 2006 komisjoni käsutuses oleva ekspordilitsentsitaotlustes esitatud teabe põhjal võidakse määruse (EÜ) nr 883/2001 artikli 9 lõikes 5 osutatud 1. tsooni Aafrika, 2. sihtkohatsooni Aasia ja 3. tsooni Ida-Euroopa puhul 15. märtsini 2006 kestvaks ajavahemikuks veel saadaolevat kogust ületada, kui toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmist ei piirata. Seetõttu tuleks 16. kuni 17. jaanuarini 2006 esitatud taotluste puhul kohaldada ühtset heakskiiduprotsenti ning peatada taotluste esitamine ja litsentside väljaandmine kõnealuste tsoonide puhul kuni 16. märtsini 2006, |
| --- | --- |

(3)

18. jaanuaril 2006 komisjoni käsutuses oleva ekspordilitsentsitaotlustes esitatud teabe põhjal võidakse määruse (EÜ) nr 883/2001 artikli 9 lõikes 5 osutatud 1. tsooni Aafrika, 2. sihtkohatsooni Aasia ja 3. tsooni Ida-Euroopa puhul 15. märtsini 2006 kestvaks ajavahemikuks veel saadaolevat kogust ületada, kui toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmist ei piirata. Seetõttu tuleks 16. kuni 17. jaanuarini 2006 esitatud taotluste puhul kohaldada ühtset heakskiiduprotsenti ning peatada taotluste esitamine ja litsentside väljaandmine kõnealuste tsoonide puhul kuni 16. märtsini 2006,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Toetuse eelkinnitust sisaldavad veinisektori toodete ekspordilitsentsid, mille kohta on taotlused esitatud määruse (EÜ) nr 883/2001 alusel 16. kuni 17. jaanuarini 2006, antakse välja 1. tsooni Aafrika puhul taatletud kogustest 58,71 % ulatuses, 2. tsooni Aasia puhul taotletud kogustest 58,71 % % ulatuses ja 3. Ida-Euroopa tsooni puhul taotletud kogustest 70,45 % ulatuses.

2.   Lõikes 1 osutatud veinisektori toodete puhul peatatakse ekspordilitsentside väljaandmine, mille taotlused on esitatud alates 18. jaanuarist 2006, samuti peatatakse alates 20. jaanuarist 2006 kuni 16. märtsini 2006 ekspordilitsentsi taotluste esitamine 1. tsooni Aafrika, 2. sihtkohatsooni Aasia ja 3. sihlkohatsooni Ida-Euroopa puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 128, 10.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2079/2005 (ELT L 333, 20.12.2005, lk 6).

1

(2)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/48

---

KOMISJONI OTSUS,

23. detsember 2005,

millega muudetakse otsust 2005/59/EÜ Slovakkia piirkondade suhtes, kus tuleb rakendada metssigadel esineva sigade katku likvideerimise kava

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5632 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(2006/20/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade katku vastu võitlemise ühe meetmena võttis komisjon 26. jaanuaril 2005. aastal vastu otsuse 2005/59/EÜ, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ja metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks Slovakkias. (2) |
| --- | --- |

(1)

Sigade katku vastu võitlemise ühe meetmena võttis komisjon 26. jaanuaril 2005. aastal vastu otsuse 2005/59/EÜ, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ja metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks Slovakkias. (2)

| (2) | Slovakkia ametiasutused on komisjoni teavitanud haiguse hiljutisest arengust metssigadel. Kõnealusest teabest nähtub, et metssigadel esinev sigade katk on edukalt likvideeritud järgmistel veterinaar- ja toiduametite ringkondade territooriumidel: Trnava (hõlmab Trnava, Piešťany ja Hlohoveci rajoone) ja Banská Bystrica (hõlmab Banská Bystrica ja Brezno rajoone). Nendes piirkondades ei ole vaja enam kohaldada heakskiidetud likvideerimiskava. |
| --- | --- |

(2)

Slovakkia ametiasutused on komisjoni teavitanud haiguse hiljutisest arengust metssigadel. Kõnealusest teabest nähtub, et metssigadel esinev sigade katk on edukalt likvideeritud järgmistel veterinaar- ja toiduametite ringkondade territooriumidel: Trnava (hõlmab Trnava, Piešťany ja Hlohoveci rajoone) ja Banská Bystrica (hõlmab Banská Bystrica ja Brezno rajoone). Nendes piirkondades ei ole vaja enam kohaldada heakskiidetud likvideerimiskava.

| (3) | Seepärast tuleks otsust 2005/59/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsust 2005/59/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/59/EÜ lisa punkt 1 asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2005, lk 46. Otsust on muudetud otsusega 2005/226/EÜ (ELT L 71, 17.3.2005, lk 72).

2

---

LISA

“1.   Piirkonnad, kus rakendatakse likvideerimiskava

Järgmiste veterinaar- ja toiduametite ringkondade (DVFA) territoorium: Trenčín (hõlmab Trenčíni ja Bánovce nad Bebravou rajoone), Prievidza (hõlmab Prievidza ja Partizánske rajoone), Púchov (hõlmab ainult Ilava rajooni), Žiar nad Hronom (hõlmab Žiar nad Hronomi, Žarnovica ja Banská Štiavnica rajoone), Zvolen (hõlmab Zvoleni, Krupina ja Detva rajoone), Lučenec (hõlmab Lučeneci ja Poltári rajoone) ja Veľký Krtíš.”

---