# Eiropas Savienības L 55/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 55 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 25. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 55

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 25. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 337/2006 (2006. gada 24. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 338/2006 (2006. gada 24. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju Kombinētajā nomenklatūrā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 339/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko groza XI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz noteikumiem dzīvu liellopu un liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktu ievešanai (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 340/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko nosaka Padomes Regulā (EK) Nr. 1255/1999 minēto atbalstu sviesta un krējuma privātai uzglabāšanai un paredz izņēmumu no Regulas (EK) Nr. 2771/1999 | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 341/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko pieņem specifikācijas 2007. gada ad hoc modulim par nelaimes gadījumiem darbā un ar darbu saistītām saslimšanām, kurš paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98, un groza Regulu (EK) Nr. 384/2005 (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 342/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko sāk pārskatīšanu jauna eksportētāja sakarā attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2005, kas nosaka galīgu antidempinga maksājumu poliesteru sintētiskās štāpeļšķiedras ievedumiem ar izcelsmi tostarp Ķīnas Tautas Republikā, atsauc maksājumu attiecībā uz viena šīs valsts eksportētāja ražojumiem un nosaka šo ražojumu ievedumu reģistrēšanu | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 343/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko sāk sviesta iepirkšanu dažās dalībvalstīs laika posmam no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam | 17 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 344/2006 (2006. gada 24. februāris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā | 18 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 337/2006 (2006. gada 24. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 338/2006 (2006. gada 24. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju Kombinētajā nomenklatūrā

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 339/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko groza XI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz noteikumiem dzīvu liellopu un liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktu ievešanai (
  1
  )

1

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 340/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko nosaka Padomes Regulā (EK) Nr. 1255/1999 minēto atbalstu sviesta un krējuma privātai uzglabāšanai un paredz izņēmumu no Regulas (EK) Nr. 2771/1999

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 341/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko pieņem specifikācijas 2007. gada ad hoc modulim par nelaimes gadījumiem darbā un ar darbu saistītām saslimšanām, kurš paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98, un groza Regulu (EK) Nr. 384/2005 (
  1
  )

ad hoc

1

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 342/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko sāk pārskatīšanu jauna eksportētāja sakarā attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2005, kas nosaka galīgu antidempinga maksājumu poliesteru sintētiskās štāpeļšķiedras ievedumiem ar izcelsmi tostarp Ķīnas Tautas Republikā, atsauc maksājumu attiecībā uz viena šīs valsts eksportētāja ražojumiem un nosaka šo ražojumu ievedumu reģistrēšanu

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 343/2006 (2006. gada 24. februāris), ar ko sāk sviesta iepirkšanu dažās dalībvalstīs laika posmam no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam

17

Komisijas Regula (EK) Nr. 344/2006 (2006. gada 24. februāris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā

18

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2006. gada 20. februāris) par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms) | 20 |
| | * | Padomes Lēmums (2006. gada 20. februāris) par Horvātijas pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/648/EK | 30 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 21. februāris) par dažiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz augļēdājsikspārņiem, suņiem un kaķiem, kuru izcelsmes vieta ir Malaizijā (pussalā) un Austrālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 417)

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 24. februāris) par profilaktisko vakcināciju pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu un ar to saistītiem pārvietošanas noteikumiem Nīderlandē
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 630) | 47 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 24. februāris) par profilaktisko vakcināciju pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu un ar to saistītiem pārvietošanas noteikumiem Francijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 632) | 51 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2006. gada 20. februāris) par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms)

20

*

Padomes Lēmums (2006. gada 20. februāris) par Horvātijas pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/648/EK

30

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 21. februāris) par dažiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz augļēdājsikspārņiem, suņiem un kaķiem, kuru izcelsmes vieta ir Malaizijā (pussalā) un Austrālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 417)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 417)

1

44

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 24. februāris) par profilaktisko vakcināciju pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu un ar to saistītiem pārvietošanas noteikumiem Nīderlandē
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 630)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 630)

47

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 24. februāris) par profilaktisko vakcināciju pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu un ar to saistītiem pārvietošanas noteikumiem Francijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 632)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 632)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 337/2006

(2006. gada 24. februāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 24. februāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 77,8 |
| 204 | 41,4 |
| 212 | 112,1 |
| 999 | 77,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,8 |
| 204 | 90,1 |
| 628 | 131,0 |
| 999 | 112,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 60,4 |
| 999 | 60,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 131,0 |
| 204 | 50,0 |
| 999 | 90,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 47,8 |
| 204 | 50,6 |
| 212 | 46,1 |
| 220 | 50,6 |
| 624 | 61,5 |
| 999 | 51,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 99,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 56,0 |
| 204 | 128,5 |
| 220 | 48,0 |
| 464 | 141,8 |
| 624 | 80,1 |
| 662 | 54,4 |
| 999 | 84,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 76,5 |
| 220 | 39,9 |
| 999 | 58,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 95,3 |
| 400 | 133,2 |
| 404 | 100,9 |
| 528 | 87,4 |
| 720 | 78,6 |
| 999 | 99,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 105,2 |
| 220 | 60,6 |
| 388 | 92,8 |
| 400 | 94,8 |
| 512 | 68,8 |
| 528 | 71,9 |
| 720 | 45,7 |
| 999 | 77,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

77,8

204

41,4

212

112,1

999

77,1

0707 00 05

052

114,8

204

90,1

628

131,0

999

112,0

0709 10 00

220

60,4

999

60,4

0709 90 70

052

131,0

204

50,0

999

90,5

0805 10 20

052

47,8

204

50,6

212

46,1

220

50,6

624

61,5

999

51,3

0805 20 10

204

99,4

999

99,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

56,0

204

128,5

220

48,0

464

141,8

624

80,1

662

54,4

999

84,8

0805 50 10

052

76,5

220

39,9

999

58,2

0808 10 80

388

95,3

400

133,2

404

100,9

528

87,4

720

78,6

999

99,1

0808 20 50

052

105,2

220

60,6

388

92,8

400

94,8

512

68,8

528

71,9

720

45,7

999

77,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 338/2006

(2006. gada 24. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju Kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās Kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās Kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie Kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie Kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodu(-iem), kas norādīts(-i) 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodu(-iem), kas norādīts(-i) 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka atkarībā no Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem, kas attiecas uz tekstilizstrādājumu importa Kopienā dubultajām pārbaudes sistēmām un iepriekšējo un retrospektīvo Kopienas uzraudzību, saskaņā ar Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu, ar kuru pieņemts Kopienas Muitas kodekss (2), 60 dienu laika periodā īpašnieks var turpināt izmantot saistošo informāciju par tarifiem, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes attiecībā uz preču klasifikāciju Kombinētajā nomenklatūrā un kas nav saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka atkarībā no Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem, kas attiecas uz tekstilizstrādājumu importa Kopienā dubultajām pārbaudes sistēmām un iepriekšējo un retrospektīvo Kopienas uzraudzību, saskaņā ar Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu, ar kuru pieņemts Kopienas Muitas kodekss (2), 60 dienu laika periodā īpašnieks var turpināt izmantot saistošo informāciju par tarifiem, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes attiecībā uz preču klasifikāciju Kombinētajā nomenklatūrā un kas nav saskaņā ar šo regulu.

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, Kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu(-iem), kas norādīts(-i) tabulas 2. ailē.

2. pants

Atkarībā no Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem, kas attiecas uz tekstilizstrādājumu importa Kopienā dubultajām pārbaudes sistēmām un iepriekšējo un retrospektīvo Kopienas uzraudzību, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu, 60 dienu laika periodā var turpināt izmantot saistošo informāciju par tarifiem, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, kura nav saskaņā ar šo regulu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2175/2005 (OV L 347, 30.12.2005., 9. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācijas KN kods | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gatavs izstrādājums no austa auduma (100 % kokvilna), nebalināts, taisnstūrveida, aptuveni 180 × 90 cm liels, ar apvīlētām malām platumā un eģēm garumā.
  (gultasveļa)
  (Skatīt 638. fotoattēlu) (1) | 6302 31 00 | Klasifikāciju nosaka pēc Kombinētās nomenklatūras interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1 un Nr. 6, XI sadaļas 7. piezīmes c) punkta, 63. nodaļas 1. piezīmes un KN kodu 6302 un 6302 31 00 aprakstiem.
  Izstrādājums ir “gatavs” XI sadaļas 7. piezīmes c) punkta nozīmē, jo divas no tā malām ir apvīlētas.
  Ņemot vērā izstrādājuma īpašības, iespēju to mazgāt, tā izmērus un izgatavošanas materiālu, šim izstrādājumam piemīt gultasveļas īpašības, jo tas aizsargā matraci no parastas novalkāšanās, kad tas nostiprināts platumā. Tāpēc izstrādājumu uzskata par gultasveļu KN koda 6302 31 00 izpratnē.
  Skatīt arī HS skaidrojumus 6302. pozīcijai pirmo rindkopu un 1. punktu. |

Preču apraksts

Klasifikācijas KN kods

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Gatavs izstrādājums no austa auduma (100 % kokvilna), nebalināts, taisnstūrveida, aptuveni 180 × 90 cm liels, ar apvīlētām malām platumā un eģēm garumā.

(gultasveļa)

(Skatīt 638. fotoattēlu) (1)

6302 31 00

Klasifikāciju nosaka pēc Kombinētās nomenklatūras interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1 un Nr. 6, XI sadaļas 7. piezīmes c) punkta, 63. nodaļas 1. piezīmes un KN kodu 6302 un 6302 31 00 aprakstiem.

Izstrādājums ir “gatavs” XI sadaļas 7. piezīmes c) punkta nozīmē, jo divas no tā malām ir apvīlētas.

Ņemot vērā izstrādājuma īpašības, iespēju to mazgāt, tā izmērus un izgatavošanas materiālu, šim izstrādājumam piemīt gultasveļas īpašības, jo tas aizsargā matraci no parastas novalkāšanās, kad tas nostiprināts platumā. Tāpēc izstrādājumu uzskata par gultasveļu KN koda 6302 31 00 izpratnē.

Skatīt arī HS skaidrojumus 6302. pozīcijai pirmo rindkopu un 1. punktu.

Image

---

(1)  Fotoattēls ir tikai informācijai.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 339/2006

(2006. gada 24. februāris),

ar ko groza XI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz noteikumiem dzīvu liellopu un liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktu ievešanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 23. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Zinātniskās vadības komiteja (SSC) 2001. gada atzinumos par ģeogrāfisko GSE risku Brazīlijā, Čīlē, Salvadorā, Nikaragvā, Botsvanā, Namībijā un Svazilendā, secināja, ka iespējamība minētās valsts vietējiem liellopiem saslimt ar GSE ir ļoti niecīga. Tādēļ šīs valstis tika iekļautas to valstu sarakstā, kurām nepiemēro noteiktus ar TSE slimību saistītus tirdzniecības nosacījumus attiecībā uz dzīviem liellopiem un liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Zinātniskās vadības komiteja (SSC) 2001. gada atzinumos par ģeogrāfisko GSE risku Brazīlijā, Čīlē, Salvadorā, Nikaragvā, Botsvanā, Namībijā un Svazilendā, secināja, ka iespējamība minētās valsts vietējiem liellopiem saslimt ar GSE ir ļoti niecīga. Tādēļ šīs valstis tika iekļautas to valstu sarakstā, kurām nepiemēro noteiktus ar TSE slimību saistītus tirdzniecības nosacījumus attiecībā uz dzīviem liellopiem un liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktiem.

| (2) | Atjauninātajos 2005. gada februāra un 2005. gada augusta atzinumos par ģeogrāfisko GSE risku dažās trešās valstīs Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde atzina, ka Brazīlijas, Čīles, Salvadoras, Nikaragvas, Botsvanas, Namībijas un Svazilendas vietējiem liellopiem saslimstība ar GSE ir iespējama. Tādēļ šīs valstis turpmāk vairs netiek atbrīvotas no noteiktu ar TSE slimību saistītu tirdzniecības nosacījumu piemērošanas attiecībā uz dzīviem liellopiem un liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Atjauninātajos 2005. gada februāra un 2005. gada augusta atzinumos par ģeogrāfisko GSE risku dažās trešās valstīs Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde atzina, ka Brazīlijas, Čīles, Salvadoras, Nikaragvas, Botsvanas, Namībijas un Svazilendas vietējiem liellopiem saslimstība ar GSE ir iespējama. Tādēļ šīs valstis turpmāk vairs netiek atbrīvotas no noteiktu ar TSE slimību saistītu tirdzniecības nosacījumu piemērošanas attiecībā uz dzīviem liellopiem un liellopu, aitu un kazu izcelsmes produktiem.

| (3) | Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 999/2001. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 999/2001.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 999/2001 XI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1974/2005 (OV L 317, 3.12.2005., 4. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

XI pielikumu groza šādi:

| a) | tā A daļas 15. punkta b) apakšpunkta 2. daļā sniegto valstu sarakstu aizstāj ar šādu:






  “— | Argentīna, |
| --- | --- | --- |

a)

tā A daļas 15. punkta b) apakšpunkta 2. daļā sniegto valstu sarakstu aizstāj ar šādu:

“—

Argentīna,

| — | Austrālija, |
| --- | --- |

—

Austrālija,

| — | Islande, |
| --- | --- |

—

Islande,

| — | Jaunkaledonija, |
| --- | --- |

—

Jaunkaledonija,

| — | Jaunzēlande, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlande,

| — | Panama, |
| --- | --- |

—

Panama,

| — | Paragvaja, |
| --- | --- |

—

Paragvaja,

| — | Singapūra, |
| --- | --- |

—

Singapūra,

| — | Urugvaja, |
| --- | --- |

—

Urugvaja,

| — | Vanuatu”; |
| --- | --- |

—

Vanuatu”;

| b) | tā D daļas 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Šīs daļas 2. punkts neattiecas uz liellopiem, kas dzimuši un pastāvīgi audzēti šādās valstīs:






  — | Argentīna, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

tā D daļas 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

Šīs daļas 2. punkts neattiecas uz liellopiem, kas dzimuši un pastāvīgi audzēti šādās valstīs:

—

Argentīna,

| — | Austrālija, |
| --- | --- |

—

Austrālija,

| — | Islande, |
| --- | --- |

—

Islande,

| — | Jaunkaledonija, |
| --- | --- |

—

Jaunkaledonija,

| — | Jaunzēlande, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlande,

| — | Panama, |
| --- | --- |

—

Panama,

| — | Paragvaja, |
| --- | --- |

—

Paragvaja,

| — | Singapūra, |
| --- | --- |

—

Singapūra,

| — | Urugvaja, |
| --- | --- |

—

Urugvaja,

| — | Vanuatu”. |
| --- | --- |

—

Vanuatu”.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 340/2006

(2006. gada 24. februāris),

ar ko nosaka Padomes Regulā (EK) Nr. 1255/1999 minēto atbalstu sviesta un krējuma privātai uzglabāšanai un paredz izņēmumu no Regulas (EK) Nr. 2771/1999

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | 34. panta 2. punkts Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), paredz, ka ik gadu jānosaka Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 3. punktā minētais atbalsta apjoms privātai uzglabāšanai. |
| --- | --- |

(1)

34. panta 2. punkts Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), paredz, ka ik gadu jānosaka Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 3. punktā minētais atbalsta apjoms privātai uzglabāšanai.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 3. punkta trešajā daļā precizēts, ka atbalstu nosaka, ievērojot uzglabāšanas izmaksas un iespējamās svaiga sviesta un krājumos esošā sviesta cenu tendences. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 3. punkta trešajā daļā precizēts, ka atbalstu nosaka, ievērojot uzglabāšanas izmaksas un iespējamās svaiga sviesta un krājumos esošā sviesta cenu tendences.

| (3) | Attiecībā uz uzglabāšanas izmaksām, galvenokārt izmaksām, kas saistītas ar attiecīgo produktu ievešanu noliktavā un izvešanu no tās, jāņem vērā dienas izmaksas uzglabāšanai saldētavā, kā arī uzglabāšanas finansiālās izmaksas. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz uzglabāšanas izmaksām, galvenokārt izmaksām, kas saistītas ar attiecīgo produktu ievešanu noliktavā un izvešanu no tās, jāņem vērā dienas izmaksas uzglabāšanai saldētavā, kā arī uzglabāšanas finansiālās izmaksas.

| (4) | Attiecībā uz iespējamo cenu tendenci jāņem vērā Regulas (EK) Nr. 1255/1999 4. panta 1. punktā prognozētais sviesta intervences cenu samazinājums un no tā izrietošais gaidāmais svaiga sviesta un krājumos esošā sviesta tirgus cenu samazinājums, savukārt lielāks atbalsts jāpiešķir, ja līguma pieteikumi saņemti pirms 2006. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz iespējamo cenu tendenci jāņem vērā Regulas (EK) Nr. 1255/1999 4. panta 1. punktā prognozētais sviesta intervences cenu samazinājums un no tā izrietošais gaidāmais svaiga sviesta un krājumos esošā sviesta tirgus cenu samazinājums, savukārt lielāks atbalsts jāpiešķir, ja līguma pieteikumi saņemti pirms 2006. gada 1. jūlija.

| (5) | Lai pirms minētās dienas netiktu saņemti pārmērīgi daudzi privātās uzglabāšanas pieteikumi, uz laiku līdz 2006. gada 1. jūlijam jāievieš orientējošs daudzums un saziņas mehānisms, kas Komisijai ļautu noteikt, kad šis daudzums ir sasniegts. Šis orientējošais daudzums jānosaka, ņemot vērā daudzumus, uz kuriem attiecas iepriekšējos gados noslēgtie uzglabāšanas līgumi. |
| --- | --- |

(5)

Lai pirms minētās dienas netiktu saņemti pārmērīgi daudzi privātās uzglabāšanas pieteikumi, uz laiku līdz 2006. gada 1. jūlijam jāievieš orientējošs daudzums un saziņas mehānisms, kas Komisijai ļautu noteikt, kad šis daudzums ir sasniegts. Šis orientējošais daudzums jānosaka, ņemot vērā daudzumus, uz kuriem attiecas iepriekšējos gados noslēgtie uzglabāšanas līgumi.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 2771/1999 29. panta 1. punkts nosaka, ka ievešana noliktavā jāveic laikā starp 15. martu un 15. augustu. Pašreizējā situācija sviesta tirgū attaisno sviesta un krējuma uzglabāšanas sākuma pārcelšanu 2006. gadā uz 1. martu. Tādēļ jāparedz izņēmums no minētā panta. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 2771/1999 29. panta 1. punkts nosaka, ka ievešana noliktavā jāveic laikā starp 15. martu un 15. augustu. Pašreizējā situācija sviesta tirgū attaisno sviesta un krējuma uzglabāšanas sākuma pārcelšanu 2006. gadā uz 1. martu. Tādēļ jāparedz izņēmums no minētā panta.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 3. punktā minēto atbalstu par tonnu sviesta vai sviesta ekvivalenta attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti 2006. gadā, nosaka šādi:

| a) | visiem līgumiem:






  — | EUR 17,64 – nemainīgās uzglabāšanas izmaksas, |
| --- | --- | --- |

a)

visiem līgumiem:

—

EUR 17,64 – nemainīgās uzglabāšanas izmaksas,

| — | EUR 0,31 – ar uzglabāšanu saldētavā saistītās izmaksas par katru līgumā paredzēto uzglabāšanas dienu, |
| --- | --- |

—

EUR 0,31 – ar uzglabāšanu saldētavā saistītās izmaksas par katru līgumā paredzēto uzglabāšanas dienu,

| — | summu par katru līgumā paredzēto uzglabāšanas dienu aprēķina, par pamatu ņemot 90 % no sviesta intervences cenas dienā, kad sākas līgumā paredzētā glabāšana, un 2,50 % gada procentu likmes, |
| --- | --- |

—

summu par katru līgumā paredzēto uzglabāšanas dienu aprēķina, par pamatu ņemot 90 % no sviesta intervences cenas dienā, kad sākas līgumā paredzētā glabāšana, un 2,50 % gada procentu likmes,

un

| b) | EUR 103,20 – līgumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz pieteikumiem, kuri intervences aģentūrā saņemti pirms 2006. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

b)

EUR 103,20 – līgumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz pieteikumiem, kuri intervences aģentūrā saņemti pirms 2006. gada 1. jūlija.

2.   Intervences aģentūra reģistrē dienu, kad saņemti Regulas (EK) Nr. 2771/1999 30. panta 1. punktā minētie līguma noslēgšanas pieteikumi, kā arī atbilstošos daudzumus, ražošanas dienu un sviesta uzglabāšanas vietu.

3.   Dalībvalstis katru otrdienu ne vēlāk kā līdz plkst. 12.00 (pēc Briseles laika) informē Komisiju par daudzumiem, kas iepriekšējā nedēļā norādīti šādos pieteikumos.

4.   Kad Komisija paziņo dalībvalstīm, ka pieteikumos minētie apjomi ir sasnieguši 80 000 tonnu, dalībvalstis katru dienu līdz plkst. 12.00 (pēc Briseles laika) informē Komisiju par daudzumiem, kas iepriekšējā dienā norādīti pieteikumos.

5.   Komisija pārtrauks 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta piemērošanu, ja konstatēs, ka daudzumi 1. punkta b) apakšpunktā minētajos pieteikumos ir sasnieguši 110 000 tonnu.

2. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2771/1999 29. panta 1. punkta, 2006. gadā ievešanu noliktavā var sākt 1. martā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 341/2006

(2006. gada 24. februāris),

ar ko pieņem specifikācijas 2007. gada ad hoc modulim par nelaimes gadījumiem darbā un ar darbu saistītām saslimšanām, kurš paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98, un groza Regulu (EK) Nr. 384/2005

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 9. marta Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (1), un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2005. gada 7. marta Regulā (EK) Nr. 384/2005, ar ko pieņem 2007. līdz 2009. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (2), ir ietverts ad hoc modulis par nelaimes gadījumiem darbā un ar darbu saistītām saslimšanām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2005. gada 7. marta Regulā (EK) Nr. 384/2005, ar ko pieņem 2007. līdz 2009. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (2), ir ietverts ad hoc modulis par nelaimes gadījumiem darbā un ar darbu saistītām saslimšanām.

| (2) | Padome 2002. gada 3. jūnija Rezolūcijā Nr. 2002/C 161/01 par jaunu Kopienas stratēģiju attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā 2002–2006 (3) aicināja Komisiju un dalībvalstis paātrināt darbu pie nelaimes gadījumu darbā un arodslimību statistikas saskaņošanas, lai būtu pieejami salīdzināmi dati, ar kuriem varētu objektīvi novērtēt atbilstīgi jaunajai Kopienas stratēģijai veikto pasākumu ietekmi un efektivitāti. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2002. gada 3. jūnija Rezolūcijā Nr. 2002/C 161/01 par jaunu Kopienas stratēģiju attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā 2002–2006 (3) aicināja Komisiju un dalībvalstis paātrināt darbu pie nelaimes gadījumu darbā un arodslimību statistikas saskaņošanas, lai būtu pieejami salīdzināmi dati, ar kuriem varētu objektīvi novērtēt atbilstīgi jaunajai Kopienas stratēģijai veikto pasākumu ietekmi un efektivitāti.

| (3) | Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvā 89/391/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu darbinieku drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu (4), noteikts, ka darba devējiem jābūt sarakstam ar darbā notikušiem nelaimes gadījumiem, kuru rezultātā darbinieks nevar strādāt vairāk kā trīs darba dienas, un saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi jāsagatavo atbildīgajām iestādēm iesniedzami ziņojumi par viņu darbinieku nelaimes gadījumiem darbā. Komisija 2003. gada 19. septembra Ieteikumā 2003/670/EK par Eiropas arodslimību sarakstu (5) ieteica, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai tiktu paziņots par visām arodslimībām, un dalībvalstīm saistībā ar darbu pie sistēmas Eiropas arodslimību statistikas saskaņošanai pakāpeniski jāpanāk savas arodslimību statistikas savietojamība ar Eiropas sarakstu. Komisijas 2002. gada 11. marta Paziņojumā par jaunu Kopienas stratēģiju attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā 2002–2006 (6) ir uzsvērts, ka statistikas informācijai jāaptver ne tikai atzīti nelaimes gadījumi darbā un arodslimības un to cēloņi un sekas, bet arī jāievieš daži skaitļos izsakāmi elementi saistībā ar darba vides faktoriem, kas, iespējams, izraisa problēmas. Jābūt pieejamiem arī statistikas datiem par tādām jaunām parādībām kā sūdzības, kas saistītas ar stresu, un skeleta un muskulatūras saslimšanas. |
| --- | --- |

(3)

Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvā 89/391/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu darbinieku drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu (4), noteikts, ka darba devējiem jābūt sarakstam ar darbā notikušiem nelaimes gadījumiem, kuru rezultātā darbinieks nevar strādāt vairāk kā trīs darba dienas, un saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi jāsagatavo atbildīgajām iestādēm iesniedzami ziņojumi par viņu darbinieku nelaimes gadījumiem darbā. Komisija 2003. gada 19. septembra Ieteikumā 2003/670/EK par Eiropas arodslimību sarakstu (5) ieteica, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai tiktu paziņots par visām arodslimībām, un dalībvalstīm saistībā ar darbu pie sistēmas Eiropas arodslimību statistikas saskaņošanai pakāpeniski jāpanāk savas arodslimību statistikas savietojamība ar Eiropas sarakstu. Komisijas 2002. gada 11. marta Paziņojumā par jaunu Kopienas stratēģiju attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā 2002–2006 (6) ir uzsvērts, ka statistikas informācijai jāaptver ne tikai atzīti nelaimes gadījumi darbā un arodslimības un to cēloņi un sekas, bet arī jāievieš daži skaitļos izsakāmi elementi saistībā ar darba vides faktoriem, kas, iespējams, izraisa problēmas. Jābūt pieejamiem arī statistikas datiem par tādām jaunām parādībām kā sūdzības, kas saistītas ar stresu, un skeleta un muskulatūras saslimšanas.

| (4) | Turklāt ir jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 384/2005 pielikuma 1. iedaļā noteiktās izlases specifikācija, lai palielinātu izlases analīzes potenciālu ad hoc modulim. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt ir jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 384/2005 pielikuma 1. iedaļā noteiktās izlases specifikācija, lai palielinātu izlases analīzes potenciālu ad hoc modulim.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā atrodams sīki izstrādāts saraksts par informāciju, kas 2007. gadā jāsavāc ar ad hoc moduli par nelaimes gadījumiem darbā un ar darbu saistītām saslimšanām un kas vajadzīga Regulas (EK) Nr. 384/2005 pielikuma 1. iedaļai.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 384/2005 pielikuma 1. iedaļā punktu “Izlase” aizstāj ar šādu:

“Izlase: Mērķa vecuma grupa šā moduļa izlasei ir personas, kam ir vismaz 15 gadi.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2257/2003 (OV L 336, 23.12.2003., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 61, 8.3.2005., 23. lpp.

2

(3)  OV C 161, 5.7.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 238, 25.9.2003., 28. lpp.

5

(6)  KOM(2002) 118 galīgais, 11.3.2002.

6

---

PIELIKUMS

DARBASPĒKA APSEKOJUMS

Specifikācijas 2007. gada ad hoc modulim par nelaimes gadījumiem darbā un ar darbu saistītām saslimšanām

| 1. | Attiecīgās dalībvalstis un reģioni: visi. |
| --- | --- |

1.

Attiecīgās dalībvalstis un reģioni: visi.

| 2. | Mainīgajiem lielumiem piešķir šādus kodus:
  Darbaspēka apsekojuma mainīgo lielumu numerācija slejā “Filtri” attiecas uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 430/2005 (1).








  Sleja | Kods | Apraksts | Filtri/piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NELAIMES GADĪJUMI DARBĀ, AR KO SASKĀRUŠĀS PERSONAS, KURAS STRĀDĀJUŠAS PĒDĒJO 12 MĒNEŠU LAIKĀ |
| 209 | | Negadījuma izraisīti savainojumi, ne slimības, kas pēdējo 12 mēnešu laikā notikuši darbā vai darba gaitā | (sleja 24 = 1, 2) vai (sleja 84 = 1 un sleja 85/88 un sleja 89/90 nav vairāk kā vienu gadu pirms intervijas datuma) |
| 0 | Nav |
| 1 | Viens |
| 2 | Divi vai vairāk |
| 9 | Nepiemēro (sleja 24 = 3–9 vai (sleja 84 ≠ 1 un sleja 85/88 un sleja 89/90 nav vairāk kā vienu gadu pirms intervijas datuma) |
| tukšs | Nav atbildes |
| 210 | | Veids visnesenākajam negadījuma izraisītajam savainojumam darbā vai darba gaitā | sleja 209 = 1–2 |
| 1 | Ceļu satiksmes negadījums |
| 2 | Nelaimes gadījums, kas nav ceļu satiksmes negadījums |
| 9 | Nepiemēro (sleja 209 = 0, 9, tukša) |
| tukšs | Nav atbildes |
| 211/212 | | Datums, kad persona spēja atsākt darbu pēc visnesenākā negadījuma izraisītā savainojuma | sleja 209 = 1–2 |
| 00 | Joprojām nestrādā, jo vēl nav atveseļojusies pēc nelaimes gadījuma, bet cer atsākt darbu vēlāk |
| 01 | Uzskata, ka nelaimes gadījuma dēļ nevarēs atsākt strādāt |
| 02 | Neatstāja darbu vai pašā nelaimes gadījuma dienā |
| 03 | Nākamajā dienā pēc nelaimes gadījuma |
| 04 | No otrās līdz ceturtajai (ieskaitot) dienai pēc nelaimes gadījuma |
| 05 | No piektās dienas, bet ne vēlāk kā pēc divām nedēļām pēc nelaimes gadījuma |
| 06 | Laika posmā no divām nedēļām līdz vienam mēnesim pēc nelaimes gadījuma |
| 07 | Laika posmā no viena mēneša līdz trīs mēnešiem pēc nelaimes gadījuma |
| 08 | Laika posmā no trim mēnešiem līdz sešiem mēnešiem pēc nelaimes gadījuma |
| 09 | Laika posmā no sešiem mēnešiem līdz deviņiem mēnešiem pēc nelaimes gadījuma |
| 10 | Pēc deviņiem mēnešiem vai vairāk pēc nelaimes gadījuma |
| 99 | Nepiemēro (sleja 209 = 0, 9, tukša) |
| tukšs | Nav atbildes |
| 213 | | Darbs, ko persona veica, kad notika visnesenākais negadījuma izraisītais ievainojums (izmantot atbilstošo kodu no šā saraksta) | sleja 209 = 1–2 |
| 1 | Pirmais tābrīža pamatdarbs |
| 2 | Otrais tābrīža pamatdarbs |
| 3 | Pēdējais darbs (persona nav nodarbināta) |
| 4 | Darbs pirms viena gada |
| 5 | Cits darbs |
| 9 | Nepiemēro (sleja 209 = 0, 9, tukša) |
| tukšs | Nav atbildes |
| AR DARBU SAISTĪTAS SASLIMŠANAS PĒDĒJO 12 MĒNEŠU LAIKĀ
  (izņemot negadījuma izraisītos savainojumus) |
| 214 | | Personas slimības, darba nespēja vai citas fiziskas vai garīgas saslimšanas, izņemot negadījuma izraisītus savainojumus, pēdējo 12 mēnešu laikā (no intervijas datuma), ko izraisījis vai saasinājis darbs | (sleja 24 = 1, 2 vai sleja 84 = 1) |
| 0 | Nav |
| 1 | Viens |
| 2 | Divi vai vairāk |
| 9 | Nepiemēro (sleja 24 = 3–9 un sleja 84 ≠ 1) |
| tukšs | Nav atbildes |
| 215/216 | | Veids visnopietnākajām sūdzībām, ko izraisījis vai saasinājis darbs | sleja 214 = 1–2 |
| 00 | Kaulu, locītavu vai muskuļu saslimšana, kas galvenokārt skar kaklu, plecus vai roku augšējo un apakšējo daļu |
| 01 | Kaulu, locītavu vai muskuļu saslimšana, kas galvenokārt skar gurnus un kāju augšējo un apakšējo daļu |
| 02 | Kaulu, locītavu vai muskuļu saslimšana, kas galvenokārt skar muguru |
| 03 | Elpošanas vai plaušu slimība |
| 04 | Ādas slimība |
| 05 | Dzirdes traucējumi |
| 06 | Stress, depresija un nemiers |
| 07 | Galvassāpes un/vai acu pārpūle |
| 08 | Sirds slimība vai sirdstrieka un citas asinsrites sistēmas saslimšanas |
| 09 | Infekcijas slimība (vīrusu, baktēriju un citu veidu infekcijas) |
| 10 | Citas sūdzības |
| 99 | Nepiemēro (sleja 214 = 0, 9, tukša) |
| tukšs | Nav atbildes |
| 217 | | Vai visnopietnākās sūdzības, ko izraisījis vai saasinājis darbs, ierobežo spēju veikt parastās ikdienas darbības darbā vai ārpus darba | sleja 214 = 1–2 |
| 0 | Nē |
| 1 | Zināmā mērā jā |
| 2 | Jā, ievērojami |
| 9 | Nepiemēro (sleja 214 = 0, 9, tukša) |
| tukšs | Nav atbildes |
| 218/219 | | Dienu skaits pēdējo 12 mēnešu laikā, kad persona nav strādājusi visnopietnāko darba izraisīto vai saasināto sūdzību dēļ | sleja 214 = 1–2 |
| 00 | Persona pēdējos 12 mēnešos nav strādājusi, taču tam iemesls nav bijusi sūdzība, ko izraisījis vai saasinājis darbs (piemēram, parasta pensionēšanās) |
| 01 | Uzskata, ka slimības dēļ darbu neatsāks |
| 02 | Nav strādājusi mazāk kā vienu dienu vai vispār nav atstājusi darbu |
| 03 | Vienu līdz trīs dienas |
| 04 | Vismaz četras dienas, bet mazāk nekā divas nedēļas |
| 05 | No divām nedēļām līdz mēnesim |
| 06 | No mēneša līdz trīs mēnešiem |
| 07 | No trim līdz sešiem mēnešiem |
| 08 | No sešiem līdz deviņiem mēnešiem |
| 09 | Deviņus mēnešus un vairāk |
| 99 | Nepiemēro (sleja 214 = 0, 9, tukša) |
| tukšs | Nav atbildes |
| 220 | | Darbs, kas izraisījis vai saasinājis visnopietnākās sūdzības (izmantot pirmo atbilstošo kodu no šā saraksta) | sleja 214 = 1–2 un (sleja 85/88 nav vairāk kā astoņus gadus pirms intervijas gada) |
| 1 | Pirmais tābrīža pamatdarbs |
| 2 | Otrais tābrīža pamatdarbs |
| 3 | Pēdējais darbs (persona nav nodarbināta) |
| 4 | Darbs pirms viena gada |
| 5 | Cits darbs |
| 9 | Nepiemēro (sleja 214 = 0, 9, tukša) |
| tukšs | Nav atbildes |
| APSTĀKĻI DARBĀ, KAS VAR NEGATĪVI IETEKMĒT GARĪGO LABKLĀJĪBU VAI FIZISKO VESELĪBU |
| 221 | | Vai persona darbā ir īpaši pakļauta atsevišķiem apstākļiem, kas var negatīvi ietekmēt tās garīgo labklājību | sleja 24 = 1, 2 |
| 0 | Nē |
| 1 | Jā, galvenokārt uzmākšanās vai iebaidīšana |
| 2 | Jā, galvenokārt vardarbība vai tās draudi |
| 3 | Jā, galvenokārt laika trūkums vai pārmērīgs darba apjoms |
| 9 | Nepiemēro (sleja 24 = 3–9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| 222 | | Vai persona darbā ir īpaši pakļauta atsevišķiem apstākļiem, kas var negatīvi ietekmēt tās fizisko veselību | sleja 24 = 1, 2 |
| 0 | Nē |
| 1 | Jā, galvenokārt uzmākšanās vai iebaidīšana |
| 2 | Jā, galvenokārt vardarbība vai tās draudi |
| 3 | Jā, galvenokārt laika trūkums vai pārmērīgs darba apjoms |
| 4 | Jā, galvenokārt nelaimes gadījumu risks |
| 9 | Nepiemēro (sleja 24 = 3–9) |
| tukšs | Nav atbildes |

2.

Mainīgajiem lielumiem piešķir šādus kodus:

Darbaspēka apsekojuma mainīgo lielumu numerācija slejā “Filtri” attiecas uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 430/2005 (1).

Sleja

Kods

Apraksts

Filtri/piezīmes

NELAIMES GADĪJUMI DARBĀ, AR KO SASKĀRUŠĀS PERSONAS, KURAS STRĀDĀJUŠAS PĒDĒJO 12 MĒNEŠU LAIKĀ

209

Negadījuma izraisīti savainojumi, ne slimības, kas pēdējo 12 mēnešu laikā notikuši darbā vai darba gaitā

(sleja 24 = 1, 2) vai (sleja 84 = 1 un sleja 85/88 un sleja 89/90 nav vairāk kā vienu gadu pirms intervijas datuma)

0

Nav

1

Viens

2

Divi vai vairāk

9

Nepiemēro (sleja 24 = 3–9 vai (sleja 84 ≠ 1 un sleja 85/88 un sleja 89/90 nav vairāk kā vienu gadu pirms intervijas datuma)

tukšs

Nav atbildes

210

Veids visnesenākajam negadījuma izraisītajam savainojumam darbā vai darba gaitā

sleja 209 = 1–2

1

Ceļu satiksmes negadījums

2

Nelaimes gadījums, kas nav ceļu satiksmes negadījums

9

Nepiemēro (sleja 209 = 0, 9, tukša)

tukšs

Nav atbildes

211/212

Datums, kad persona spēja atsākt darbu pēc visnesenākā negadījuma izraisītā savainojuma

sleja 209 = 1–2

00

Joprojām nestrādā, jo vēl nav atveseļojusies pēc nelaimes gadījuma, bet cer atsākt darbu vēlāk

01

Uzskata, ka nelaimes gadījuma dēļ nevarēs atsākt strādāt

02

Neatstāja darbu vai pašā nelaimes gadījuma dienā

03

Nākamajā dienā pēc nelaimes gadījuma

04

No otrās līdz ceturtajai (ieskaitot) dienai pēc nelaimes gadījuma

05

No piektās dienas, bet ne vēlāk kā pēc divām nedēļām pēc nelaimes gadījuma

06

Laika posmā no divām nedēļām līdz vienam mēnesim pēc nelaimes gadījuma

07

Laika posmā no viena mēneša līdz trīs mēnešiem pēc nelaimes gadījuma

08

Laika posmā no trim mēnešiem līdz sešiem mēnešiem pēc nelaimes gadījuma

09

Laika posmā no sešiem mēnešiem līdz deviņiem mēnešiem pēc nelaimes gadījuma

10

Pēc deviņiem mēnešiem vai vairāk pēc nelaimes gadījuma

99

Nepiemēro (sleja 209 = 0, 9, tukša)

tukšs

Nav atbildes

213

Darbs, ko persona veica, kad notika visnesenākais negadījuma izraisītais ievainojums (izmantot atbilstošo kodu no šā saraksta)

sleja 209 = 1–2

1

Pirmais tābrīža pamatdarbs

2

Otrais tābrīža pamatdarbs

3

Pēdējais darbs (persona nav nodarbināta)

4

Darbs pirms viena gada

5

Cits darbs

9

Nepiemēro (sleja 209 = 0, 9, tukša)

tukšs

Nav atbildes

AR DARBU SAISTĪTAS SASLIMŠANAS PĒDĒJO 12 MĒNEŠU LAIKĀ

(izņemot negadījuma izraisītos savainojumus)

214

Personas slimības, darba nespēja vai citas fiziskas vai garīgas saslimšanas, izņemot negadījuma izraisītus savainojumus, pēdējo 12 mēnešu laikā (no intervijas datuma), ko izraisījis vai saasinājis darbs

(sleja 24 = 1, 2 vai sleja 84 = 1)

0

Nav

1

Viens

2

Divi vai vairāk

9

Nepiemēro (sleja 24 = 3–9 un sleja 84 ≠ 1)

tukšs

Nav atbildes

215/216

Veids visnopietnākajām sūdzībām, ko izraisījis vai saasinājis darbs

sleja 214 = 1–2

00

Kaulu, locītavu vai muskuļu saslimšana, kas galvenokārt skar kaklu, plecus vai roku augšējo un apakšējo daļu

01

Kaulu, locītavu vai muskuļu saslimšana, kas galvenokārt skar gurnus un kāju augšējo un apakšējo daļu

02

Kaulu, locītavu vai muskuļu saslimšana, kas galvenokārt skar muguru

03

Elpošanas vai plaušu slimība

04

Ādas slimība

05

Dzirdes traucējumi

06

Stress, depresija un nemiers

07

Galvassāpes un/vai acu pārpūle

08

Sirds slimība vai sirdstrieka un citas asinsrites sistēmas saslimšanas

09

Infekcijas slimība (vīrusu, baktēriju un citu veidu infekcijas)

10

Citas sūdzības

99

Nepiemēro (sleja 214 = 0, 9, tukša)

tukšs

Nav atbildes

217

Vai visnopietnākās sūdzības, ko izraisījis vai saasinājis darbs, ierobežo spēju veikt parastās ikdienas darbības darbā vai ārpus darba

sleja 214 = 1–2

0

Nē

1

Zināmā mērā jā

2

Jā, ievērojami

9

Nepiemēro (sleja 214 = 0, 9, tukša)

tukšs

Nav atbildes

218/219

Dienu skaits pēdējo 12 mēnešu laikā, kad persona nav strādājusi visnopietnāko darba izraisīto vai saasināto sūdzību dēļ

sleja 214 = 1–2

00

Persona pēdējos 12 mēnešos nav strādājusi, taču tam iemesls nav bijusi sūdzība, ko izraisījis vai saasinājis darbs (piemēram, parasta pensionēšanās)

01

Uzskata, ka slimības dēļ darbu neatsāks

02

Nav strādājusi mazāk kā vienu dienu vai vispār nav atstājusi darbu

03

Vienu līdz trīs dienas

04

Vismaz četras dienas, bet mazāk nekā divas nedēļas

05

No divām nedēļām līdz mēnesim

06

No mēneša līdz trīs mēnešiem

07

No trim līdz sešiem mēnešiem

08

No sešiem līdz deviņiem mēnešiem

09

Deviņus mēnešus un vairāk

99

Nepiemēro (sleja 214 = 0, 9, tukša)

tukšs

Nav atbildes

220

Darbs, kas izraisījis vai saasinājis visnopietnākās sūdzības (izmantot pirmo atbilstošo kodu no šā saraksta)

sleja 214 = 1–2 un (sleja 85/88 nav vairāk kā astoņus gadus pirms intervijas gada)

1

Pirmais tābrīža pamatdarbs

2

Otrais tābrīža pamatdarbs

3

Pēdējais darbs (persona nav nodarbināta)

4

Darbs pirms viena gada

5

Cits darbs

9

Nepiemēro (sleja 214 = 0, 9, tukša)

tukšs

Nav atbildes

APSTĀKĻI DARBĀ, KAS VAR NEGATĪVI IETEKMĒT GARĪGO LABKLĀJĪBU VAI FIZISKO VESELĪBU

221

Vai persona darbā ir īpaši pakļauta atsevišķiem apstākļiem, kas var negatīvi ietekmēt tās garīgo labklājību

sleja 24 = 1, 2

0

Nē

1

Jā, galvenokārt uzmākšanās vai iebaidīšana

2

Jā, galvenokārt vardarbība vai tās draudi

3

Jā, galvenokārt laika trūkums vai pārmērīgs darba apjoms

9

Nepiemēro (sleja 24 = 3–9)

tukšs

Nav atbildes

222

Vai persona darbā ir īpaši pakļauta atsevišķiem apstākļiem, kas var negatīvi ietekmēt tās fizisko veselību

sleja 24 = 1, 2

0

Nē

1

Jā, galvenokārt uzmākšanās vai iebaidīšana

2

Jā, galvenokārt vardarbība vai tās draudi

3

Jā, galvenokārt laika trūkums vai pārmērīgs darba apjoms

4

Jā, galvenokārt nelaimes gadījumu risks

9

Nepiemēro (sleja 24 = 3–9)

tukšs

Nav atbildes

---

(1)  OV L 71, 17.3.2005., 36. lpp.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 342/2006

(2006. gada 24. februāris),

ar ko sāk pārskatīšanu jauna eksportētāja sakarā attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2005, kas nosaka galīgu antidempinga maksājumu poliesteru sintētiskās štāpeļšķiedras ievedumiem ar izcelsmi tostarp Ķīnas Tautas Republikā, atsauc maksājumu attiecībā uz viena šīs valsts eksportētāja ražojumiem un nosaka šo ražojumu ievedumu reģistrēšanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“Pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PĀRSKATĪŠANAS PRASĪBA

| (1) | Komisija ir saņēmusi pieteikumu jauna eksportētāja pārbaudei saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pieteikumu iesniedza Huvis Sichuan (“pieteikuma iesniedzējs”), ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgā valsts”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir saņēmusi pieteikumu jauna eksportētāja pārbaudei saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pieteikumu iesniedza Huvis Sichuan (“pieteikuma iesniedzējs”), ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgā valsts”).

B.   RAŽOJUMS

| (2) | Ražojums, uz ko attiecas pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera sintētiskās štāpeļšķiedras, nekārstas, neķemmētas un citādi vērpšanai neapstrādātas, (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu 5503 20 00. Šis KN kods norādīts vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(2)

Ražojums, uz ko attiecas pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera sintētiskās štāpeļšķiedras, nekārstas, neķemmētas un citādi vērpšanai neapstrādātas, (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu 5503 20 00. Šis KN kods norādīts vienīgi informācijai.

C.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (3) | Pasākums, kas pašlaik ir spēkā, ir galīgs antidempinga maksājums, kas noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2005 (2), saskaņā ar kuru Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgo ražojumu ievedumiem Kopienā, kurus saražojis pieteikuma iesniedzējs, piemēro galīgu antidempinga maksājumu 49,7 % apmērā, izņemot īpaši minētas uzņēmējsabiedrības, kam piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(3)

Pasākums, kas pašlaik ir spēkā, ir galīgs antidempinga maksājums, kas noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2005 (2), saskaņā ar kuru Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgo ražojumu ievedumiem Kopienā, kurus saražojis pieteikuma iesniedzējs, piemēro galīgu antidempinga maksājumu 49,7 % apmērā, izņemot īpaši minētas uzņēmējsabiedrības, kam piemēro individuālas maksājuma likmes.

D.   PĀRSKATĪŠANAS IEMESLI

| (4) | Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka tas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, un prasa individuālu režīmu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu, apgalvojot, ka tas nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu laikā, kad tika veikta izmeklēšana, pamatojoties uz kuru ieviesti antidempinga pasākumi, proti, laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“sākotnējais izmeklēšanas periods”), un ka tas nav saistīts ne ar vienu no attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem, uz ko attiecas iepriekš minētie antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka tas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, un prasa individuālu režīmu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu, apgalvojot, ka tas nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu laikā, kad tika veikta izmeklēšana, pamatojoties uz kuru ieviesti antidempinga pasākumi, proti, laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“sākotnējais izmeklēšanas periods”), un ka tas nav saistīts ne ar vienu no attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem, uz ko attiecas iepriekš minētie antidempinga pasākumi.

| (5) | Pieteikuma iesniedzējs arī apgalvo, ka attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienu sācis pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma iesniedzējs arī apgalvo, ka attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienu sācis pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām.

E.   PROCEDŪRA

| (6) | Attiecīgie zināmie Kopienas ražotāji ir informēti par iepriekš minēto pieteikumu, un tiem ir dota iespēja sniegt savus apsvērumus. Nekādi apsvērumi netika saņemti. |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgie zināmie Kopienas ražotāji ir informēti par iepriekš minēto pieteikumu, un tiem ir dota iespēja sniegt savus apsvērumus. Nekādi apsvērumi netika saņemti.

| (7) | Pārbaudījusi pieejamos pierādījumus, Komisija secina, ka pierādījumu pietiek, lai sāktu jauna eksportētāja pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nolūkā konstatēt, vai pieteikuma iesniedzējs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, un vai pieteikuma iesniedzējs izpilda obligātos nosacījumus, lai varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz individuāls maksājums, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Attiecīgā gadījumā ir jānosaka pieteikuma iesniedzēja individuālā dempinga starpība un, ja tiktu konstatēts dempings, maksājuma līmenis, kas piemērojams tā īstenotajiem attiecīgā ražojuma izvedumiem uz Kopienu. |
| --- | --- |

(7)

Pārbaudījusi pieejamos pierādījumus, Komisija secina, ka pierādījumu pietiek, lai sāktu jauna eksportētāja pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nolūkā konstatēt, vai pieteikuma iesniedzējs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, un vai pieteikuma iesniedzējs izpilda obligātos nosacījumus, lai varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz individuāls maksājums, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Attiecīgā gadījumā ir jānosaka pieteikuma iesniedzēja individuālā dempinga starpība un, ja tiktu konstatēts dempings, maksājuma līmenis, kas piemērojams tā īstenotajiem attiecīgā ražojuma izvedumiem uz Kopienu.

| (8) | Ja konstatē, ka pieteikuma iesniedzējs izpilda prasības, lai varētu noteikt individuālu maksājumu, iespējams, ir jāgroza maksājuma likme, kas šobrīd piemērojama attiecīgā ražojuma ievedumiem, kas nāk no uzņēmējsabiedrībām, kas nav minētas Regulas (EK) Nr. 428/2005 1. panta 2. punktā.






  a) | Anketas

  Lai iegūtu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai, Komisija nosūtīs pieteikuma iesniedzējam anketu. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ja konstatē, ka pieteikuma iesniedzējs izpilda prasības, lai varētu noteikt individuālu maksājumu, iespējams, ir jāgroza maksājuma likme, kas šobrīd piemērojama attiecīgā ražojuma ievedumiem, kas nāk no uzņēmējsabiedrībām, kas nav minētas Regulas (EK) Nr. 428/2005 1. panta 2. punktā.

a)

Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai, Komisija nosūtīs pieteikuma iesniedzējam anketu.

| b) | Informācijas vākšana un uzklausīšana

  Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt apstiprinošus pierādījumus.
  Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.
  Uzmanība tiek vērsta uz to, ka vairums ar procedūru saistīto tiesību, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96, ir atkarīgas no tā, vai attiecīgā persona ir pieteikusies termiņā, kas paredzēts šajā regulā. |
| --- | --- |

b)

Informācijas vākšana un uzklausīšana

Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt apstiprinošus pierādījumus.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

Uzmanība tiek vērsta uz to, ka vairums ar procedūru saistīto tiesību, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96, ir atkarīgas no tā, vai attiecīgā persona ir pieteikusies termiņā, kas paredzēts šajā regulā.

| c) | Tirgus ekonomikas valsts izraudzīšana

  Gadījumā, ja pieteikuma iesniedzējam nepiešķir tirgus ekonomikas statusu, bet tas izpilda prasības, kas ir obligātas, lai varētu noteikt individuālu maksājumu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu, tiks izraudzīta attiecīga tirgus ekonomikas valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Komisija paredz šim nolūkam atkārtoti izmantot Amerikas Savienotās Valstis (ASV), kā iepriekšējā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika ieviesti pasākumi, kas piemērojami attiecīgā ražojuma ievedumiem no Ķīnas Tautas Republikas. Ieinteresētās puses ir aicinātas izteikt savus apsvērumus par šīs izvēles atbilstību, ievērojot šīs regulas 4. panta 2. punktā noteikto termiņu.
  Turklāt gadījumā, ja pieteikuma iesniedzējam piešķir tādas uzņēmējsabiedrības statusu, kura darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, Komisija, vajadzības gadījumā, var izmantot arī secinājumus attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta atbilstošā tirgus ekonomikas valstī, piemēram, lai aizstātu kādu no Ķīnas Tautas Republikas izmaksu vai cenu elementiem, kas nav ticami un ir nepieciešami normālās vērtības noteikšanai, ja Ķīnas Tautas Republikā nav pieejami ticami nepieciešamie dati. Komisija arī šim nolūkam paredz izmantot ASV. |
| --- | --- |

c)

Tirgus ekonomikas valsts izraudzīšana

Gadījumā, ja pieteikuma iesniedzējam nepiešķir tirgus ekonomikas statusu, bet tas izpilda prasības, kas ir obligātas, lai varētu noteikt individuālu maksājumu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu, tiks izraudzīta attiecīga tirgus ekonomikas valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Komisija paredz šim nolūkam atkārtoti izmantot Amerikas Savienotās Valstis (ASV), kā iepriekšējā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika ieviesti pasākumi, kas piemērojami attiecīgā ražojuma ievedumiem no Ķīnas Tautas Republikas. Ieinteresētās puses ir aicinātas izteikt savus apsvērumus par šīs izvēles atbilstību, ievērojot šīs regulas 4. panta 2. punktā noteikto termiņu.

Turklāt gadījumā, ja pieteikuma iesniedzējam piešķir tādas uzņēmējsabiedrības statusu, kura darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, Komisija, vajadzības gadījumā, var izmantot arī secinājumus attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta atbilstošā tirgus ekonomikas valstī, piemēram, lai aizstātu kādu no Ķīnas Tautas Republikas izmaksu vai cenu elementiem, kas nav ticami un ir nepieciešami normālās vērtības noteikšanai, ja Ķīnas Tautas Republikā nav pieejami ticami nepieciešamie dati. Komisija arī šim nolūkam paredz izmantot ASV.

| d) | Tirgus ekonomikas statuss

  Gadījumā, ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošus pierādījumus tam, ka tas darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem, t.i., atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šai nolūkā konkrētajā termiņā, kas noteikts šīs regulas 4. punkta 3. punktā, jāiesniedz pienācīgi pamatots pieprasījums. Komisija nosūtīs pieprasījuma veidlapu pieteikuma iesniedzējam, kā arī Ķīnas Tautas Republikas iestādēm. |
| --- | --- |

d)

Tirgus ekonomikas statuss

Gadījumā, ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošus pierādījumus tam, ka tas darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem, t.i., atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šai nolūkā konkrētajā termiņā, kas noteikts šīs regulas 4. punkta 3. punktā, jāiesniedz pienācīgi pamatots pieprasījums. Komisija nosūtīs pieprasījuma veidlapu pieteikuma iesniedzējam, kā arī Ķīnas Tautas Republikas iestādēm.

F.   SPĒKĀ ESOŠĀ MAKSĀJUMA ATCELŠANA UN IEVEDUMU REĢISTRĒŠANA

| (9) | Atbilstoši pamatregulas 11. panta 4. punktam spēkā esošie antidempinga maksājumus atceļ attiecībā uz attiecīgā ražojuma ievedumiem, ko pieteikuma iesniedzējs saražojis un pārdevis izvešanai uz Kopienu. Vienlaikus šos ievedumus reģistrē saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja, īstenojot pārbaudi, konstatē dempingu, ko veic pieteikuma iesniedzējs, antidempinga maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu datumu no dienas, kad sākta šī pārskatīšana. Šajā procedūras posmā nav iespējams novērtēt varbūtējās pieteikuma iesniedzēja saistības nākotnē. |
| --- | --- |

(9)

Atbilstoši pamatregulas 11. panta 4. punktam spēkā esošie antidempinga maksājumus atceļ attiecībā uz attiecīgā ražojuma ievedumiem, ko pieteikuma iesniedzējs saražojis un pārdevis izvešanai uz Kopienu. Vienlaikus šos ievedumus reģistrē saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja, īstenojot pārbaudi, konstatē dempingu, ko veic pieteikuma iesniedzējs, antidempinga maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu datumu no dienas, kad sākta šī pārskatīšana. Šajā procedūras posmā nav iespējams novērtēt varbūtējās pieteikuma iesniedzēja saistības nākotnē.

G.   TERMIŅI

| (10) | Pārdomātas pārvaldības labad jānosaka termiņi, kas:






  — | ieinteresētajām personām jāievēro, lai pieteiktos Komisijā, lai rakstiski paustu savu viedokli un sniegtu atbildes uz jautājumiem anketā, kas minēta šīs regulas 4. panta 1. punktā, vai lai sniegtu kādu citu informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā, |
| --- | --- | --- |

(10)

Pārdomātas pārvaldības labad jānosaka termiņi, kas:

—

ieinteresētajām personām jāievēro, lai pieteiktos Komisijā, lai rakstiski paustu savu viedokli un sniegtu atbildes uz jautājumiem anketā, kas minēta šīs regulas 4. panta 1. punktā, vai lai sniegtu kādu citu informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā,

| — | ieinteresētajām personām jāievēro, lai iesniegtu rakstisku pieprasījumu uzklausīšanai Komisijā, |
| --- | --- |

—

ieinteresētajām personām jāievēro, lai iesniegtu rakstisku pieprasījumu uzklausīšanai Komisijā,

| — | izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm jāievēro, lai izteiktu savus apsvērumus par to, ka ir izvēlēta ASV, kuru tad, ja pieteikuma iesniedzējam nepiešķir tādas uzņēmējsabiedrības statusu, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, paredzēts izmantot kā tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. |
| --- | --- |

—

izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm jāievēro, lai izteiktu savus apsvērumus par to, ka ir izvēlēta ASV, kuru tad, ja pieteikuma iesniedzējam nepiešķir tādas uzņēmējsabiedrības statusu, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, paredzēts izmantot kā tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku.

| — | pieteikuma iesniedzējam jāievēro, lai iesniegtu pienācīgi pamatotu pieteikumu attiecībā uz sabiedrību, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

—

pieteikuma iesniedzējam jāievēro, lai iesniegtu pienācīgi pamatotu pieteikumu attiecībā uz sabiedrību, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos.

H.   NESADARBOŠANĀS

| (11) | Gadījumos, kad kāda ieinteresētā persona atsakās darīt pieejamu nepieciešamo informāciju vai nesniedz to paredzētajos termiņos, vai arī ievērojami kavē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus secinājumus var izdarīt saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(11)

Gadījumos, kad kāda ieinteresētā persona atsakās darīt pieejamu nepieciešamo informāciju vai nesniedz to paredzētajos termiņos, vai arī ievērojami kavē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus secinājumus var izdarīt saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (12) | Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldīgu informāciju, šo informāciju neņem vērā, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izmantot rīcībā esošos faktus. Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu secinājumi pamatojas uz pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies, |
| --- | --- |

(12)

Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldīgu informāciju, šo informāciju neņem vērā, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izmantot rīcībā esošos faktus. Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu secinājumi pamatojas uz pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 4. punktu tiek sākta Regulas (EK) Nr. 428/2005 pārskatīšana, lai noteiktu, vai un kādā apjomā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nekārstas, neķemmētas un citādi vērpšanai nesagatavotas poliesteru sintētiskās štāpeļšķiedras ievedumiem ar KN kodu 5503 20 00, ko saražojis Huvis Sichuan (TARIC papildu kods A736) un kas pārdoti izvešanai uz Kopienu, ir piemērojams antidempinga maksājums, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 428/2005.

2. pants

Antidempinga maksājums, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 428/2005, tiek atcelts attiecībā uz 1. pantā minētajiem ievedumiem.

3. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 5. punktu dalībvalstu muitas iestādes ir aicinātas veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu šīs regulas 1. pantā paredzētos ievedumus. Reģistrācija beidzas deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

4. pants

1.   Ieinteresētajām personām, lai izmeklēšanā varētu ņemt vērā viņu viedokli, jāpiesakās Komisijā un, ja vien nav noteikts citādi, rakstiski jāpauž savs viedoklis, jāsniedz atbildes uz šīs regulas 8.a apsvērumā minētās anketas jautājumiem vai arī cita informācija 40 dienu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Ieinteresētās personas var arī rakstiski pieteikt uzklausīšanu Komisijā tajā pašā 40 dienu termiņā.

2.   Izmeklēšanā ieinteresētajām personām, kuras vēlas izteikt savus apsvērumus par to, ka ASV ir izraudzīta par trešu tirgus ekonomikas valsti nolūkā noteikt normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, tas jādara 10 dienu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā.

3.   Pienācīgi pamatotiem pieprasījumiem attiecībā uz tādas uzņēmējsabiedrības statusu, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, ir jānonāk Komisijā 21 dienas laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

4.   Visi ieinteresēto personu apsvērumi un pieteikumi iesniedzami rakstiski (nevis elektroniski, ja vien nav noteikts citādi); tajos norādāms ieinteresētās personas vārds, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visi ieinteresēto personu rakstiski iesniegtie apsvērumi, tostarp šajā regulā pieprasītā informācija, izpildītās anketas un sarakste, kas veikta konfidenciāli, ir ar norādi “Ierobežota pieejamība” (3) un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 19. panta 2. punktu dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “IZSKATĪŠANAI IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM”.

Visa informācija, kas attiecas uz šo lietu, un/vai visi uzklausīšanas pieteikumi jānosūta uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Birojs: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss: (32 2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Birojs: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fakss: (32 2) 295 65 05

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 71, 17.3.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1333/2005 (OV L 211, 13.8.2005., 1. lpp.).

2

(3)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējam izmantojumam. To aizsargā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

3

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 343/2006

(2006. gada 24. februāris),

ar ko sāk sviesta iepirkšanu dažās dalībvalstīs laika posmam no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), un jo īpaši tās 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā paredzēts, ka, ja sviesta tirgus cenas vienā vai vairākās dalībvalstīs ir zemākas par 92 % no atsauces laika posma intervences cenas, intervences aģentūrām jāsāk sviesta iepirkšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā paredzēts, ka, ja sviesta tirgus cenas vienā vai vairākās dalībvalstīs ir zemākas par 92 % no atsauces laika posma intervences cenas, intervences aģentūrām jāsāk sviesta iepirkšana.

| (2) | Pamatojoties uz tirgus cenām, par kurām informējušas dalībvalstis, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 8. panta 4. punktu konstatēja, ka cenas Vācijā, Igaunijā, Spānijā, Francijā, Īrijā, Nīderlandē, Polijā, Portugālē, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē bija zemākas par 92 % no intervences cenas divas nedēļas pēc kārtas. Tādēļ šajās dalībvalstīs jāsāk iepirkšana intervencē, |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz tirgus cenām, par kurām informējušas dalībvalstis, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 8. panta 4. punktu konstatēja, ka cenas Vācijā, Igaunijā, Spānijā, Francijā, Īrijā, Nīderlandē, Polijā, Portugālē, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē bija zemākas par 92 % no intervences cenas divas nedēļas pēc kārtas. Tādēļ šajās dalībvalstīs jāsāk iepirkšana intervencē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo paziņo par Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā paredzēto sviesta iepirkšanu šādās dalībvalstīs:

| — | Vācija, |
| --- | --- |

—

Vācija,

| — | Igaunija, |
| --- | --- |

—

Igaunija,

| — | Spānija, |
| --- | --- |

—

Spānija,

| — | Francija, |
| --- | --- |

—

Francija,

| — | Īrija, |
| --- | --- |

—

Īrija,

| — | Nīderlande, |
| --- | --- |

—

Nīderlande,

| — | Polija, |
| --- | --- |

—

Polija,

| — | Portugāle, |
| --- | --- |

—

Portugāle,

| — | Zviedrija, |
| --- | --- |

—

Zviedrija,

| — | Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 344/2006

(2006. gada 24. februāris),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regulu (EK) Nr. 1423/95, ar ko nosaka cukura nozares produktu, izņemot melases (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 1. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu un 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2005./2006. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1011/2005 (3). Šīs cenas un nodokļi pēdējo reizi ir mainīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 281/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2005./2006. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1011/2005 (3). Šīs cenas un nodokļi pēdējo reizi ir mainīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 281/2006 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1423/95 1. pantā minētajiem produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 624/98 (OV L 85, 20.3.1998., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 170, 1.7.2005., 35. lpp.

3

(4)  OV L 47, 17.2.2006., 38. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2006. gada 25. februāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 36,58 | 0,31 |
| 1701 11 90 (1) | 36,58 | 3,93 |
| 1701 12 10 (1) | 36,58 | 0,18 |
| 1701 12 90 (1) | 36,58 | 3,63 |
| 1701 91 00 (2) | 37,34 | 6,56 |
| 1701 99 10 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1701 99 90 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

36,58

0,31

1701 11 90 (1)

36,58

3,93

1701 12 10 (1)

36,58

0,18

1701 12 90 (1)

36,58

3,63

1701 91 00 (2)

37,34

6,56

1701 99 10 (2)

37,34

3,14

1701 99 90 (2)

37,34

3,14

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma II punktā (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma I punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/20

---

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 20. februāris)

par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms)

(2006/144/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punkta pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1698/2005 9. panta 1. punktā paredzēts, ka Kopienas mērogā jāpieņem lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes plānošanas laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, lai noteiktu prioritātes lauku attīstībā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1698/2005 9. panta 1. punktā paredzēts, ka Kopienas mērogā jāpieņem lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes plānošanas laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, lai noteiktu prioritātes lauku attīstībā.

| (2) | Šīm stratēģiskajām pamatnostādnēm būtu jāatspoguļo tā daudzfunkcionālā nozīme, kāda lauksaimniecībai Kopienā ir ainavu, pārtikas produktu, kā arī kultūras un dabas mantojuma bagātībā un daudzveidībā. |
| --- | --- |

(2)

Šīm stratēģiskajām pamatnostādnēm būtu jāatspoguļo tā daudzfunkcionālā nozīme, kāda lauksaimniecībai Kopienā ir ainavu, pārtikas produktu, kā arī kultūras un dabas mantojuma bagātībā un daudzveidībā.

| (3) | Šajās stratēģiskajās pamatnostādnēs būtu jānosaka jomas, kas ir svarīgas Kopienas prioritāšu īstenošanai, jo īpaši saistībā ar Gēteborgas ilgtspējības mērķiem un atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, ko pieņēma attiecīgi Eiropas Padomes sanāksmēs Gēteborgā (2001. gada 15. un 16. jūnijā) un Salonikos (2003. gada 20. un 21. jūnijā). |
| --- | --- |

(3)

Šajās stratēģiskajās pamatnostādnēs būtu jānosaka jomas, kas ir svarīgas Kopienas prioritāšu īstenošanai, jo īpaši saistībā ar Gēteborgas ilgtspējības mērķiem un atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, ko pieņēma attiecīgi Eiropas Padomes sanāksmēs Gēteborgā (2001. gada 15. un 16. jūnijā) un Salonikos (2003. gada 20. un 21. jūnijā).

| (4) | Pamatojoties uz šīm stratēģiskajām pamatnostādnēm, katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo valsts lauku attīstības stratēģija, kas veido pamatprincipu kopumu lauku attīstības programmu sagatavošanai, |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz šīm stratēģiskajām pamatnostādnēm, katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo valsts lauku attīstības stratēģija, kas veido pamatprincipu kopumu lauku attīstības programmu sagatavošanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo pieņem šā lēmuma pielikumā izklāstītās Kopienas lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes plānošanas laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.

Briselē, 2006. gada 20. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. PRÖLL

---

(1)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

1

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

2

Oficiālajā Vēstnesī

---

PIELIKUMS

Kopienas lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes (2007.–2013. gada plānošanas laikposms)

1.   IEVADS

Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteikts ELFLA sniegtās palīdzības mērķis un jomas. Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs saskaņā ar minēto regulu noteiktas jomas, kas ir svarīgas Kopienas prioritāšu īstenošanai, jo īpaši saistībā ar Gēteborgas ilgtspējības mērķiem un aktualizēto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju.

Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes lauku attīstībai palīdzēs:

| — | apzināt jomas, kurās iespējams panākt vislielāko papildu vērtību ES mērogā, izmantojot ES atbalstu lauku attīstībai, kā arī vienoties par šīm jomām, |
| --- | --- |

—

apzināt jomas, kurās iespējams panākt vislielāko papildu vērtību ES mērogā, izmantojot ES atbalstu lauku attīstībai, kā arī vienoties par šīm jomām,

| — | izveidot saikni ar galvenajām ES prioritātēm (Lisabona, Gēteborga) un pārņemt tās lauku attīstības politikā, |
| --- | --- |

—

izveidot saikni ar galvenajām ES prioritātēm (Lisabona, Gēteborga) un pārņemt tās lauku attīstības politikā,

| — | nodrošināt saskanību ar citām ES politikām, jo īpaši kohēzijas un vides jomā, |
| --- | --- |

—

nodrošināt saskanību ar citām ES politikām, jo īpaši kohēzijas un vides jomā,

| — | īstenot jauno tirgus orientēto kopīgo lauksaimniecības politiku (KLP) un no tās izrietošo nepieciešamo pārstrukturēšanu jaunajās un vecajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

īstenot jauno tirgus orientēto kopīgo lauksaimniecības politiku (KLP) un no tās izrietošo nepieciešamo pārstrukturēšanu jaunajās un vecajās dalībvalstīs.

2.   LAUKU ATTĪSTĪBA UN KOPIENAS VISPĀRĒJIE MĒRĶI

2.1.   KLP un lauku attīstība

Lauksaimniecības nozare joprojām ir lielākais lauku zemes izmantotājs, kā arī noteicošais lauku vides un apkārtējās vides kvalitātes faktors. Līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos ir pieaugusi KLP un lauku attīstības nozīme un svarīgums.

Ja nebūtu divu KLP balstu, proti, tirgus politikas un lauku attīstības, daudzi lauku apvidi Eiropā saskartos ar pieaugošām saimnieciskām, sociālām un vides problēmām. Eiropas lauksaimniecības modelis atspoguļo to daudzfunkcionālo nozīmi, kāda lauksaimniecībai ir ainavu, pārtikas produktu, kā arī kultūras un dabas mantojuma bagātības un daudzveidības saglabāšanā (1).

KLP, tirgus politikas un lauku attīstības politikas pamatprincipus noteica Eiropadomes sanāksmē Gēteborgā (2001. gada 15 un 16. jūnijā). Atbilstīgi tās secinājumiem, ievērojamiem ekonomiskiem sasniegumiem jābūt saskaņā ar ilgtspējīgu dabas resursu un radīto atkritumu daudzumu izmantošanu, tādējādi saglabājot bioloģisko daudzveidību, aizsargājot ekosistēmas un nepieļaujot tālāku pārtuksnesošanos. Lai risinātu šos jautājumus, vienam no KLP un tās turpmākās attīstības mērķiem vajadzētu būt ilgtspējīgas attīstības sekmēšanai, īpaši uzsverot, cik nozīmīgi ir veselīgi, augstvērtīgi produkti, videi draudzīgas ražošanas metodes, tostarp bioloģiskā ražošana, atjaunojamās izejvielas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība.

Šos pamatprincipus apstiprināja Lisabonas stratēģijas secinājumos Eiropadomes sanāksmē Salonikos (2003. gada 20 un 21. jūnijā). Reformētā KLP un lauku attīstība turpmākajos gados var dot nozīmīgu ieguldījumu konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā.

2.2.   Ceļā uz ilgtspējīgu lauksaimniecību – KLP 2003. un 2004. gada reformas

KLP 2003. un 2004. gada reformas bija liels solis uz priekšu, lai veicinātu lauksaimniecības konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību ES, kā arī izveidotu nākotnes reformu pamatu. Secīgas reformas ir stiprinājušas Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju, samazinot cenu atbalsta garantijas un veicinot struktūru pielāgošanu. Savstarpēji nesaistītu tiešo maksājumu ieviešana rosina lauksaimniekus rīkoties atbilstīgi tirgus signāliem, ko rada patērētāju pieprasījums, nevis vadīties no politikas stimuliem, kas atkarīgi no saražotā daudzuma. Vides, pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un labturības standartu iekļaušana un savstarpējas atbilstības nodrošināšana stiprina patērētāju uzticību lauksaimniecībai un tās ekoloģisko ilgtspējību.

2.3.   Lauku attīstība 2007.–2013. gadā

Turpmākajā lauku attīstības politikā galvenā uzmanība pievērsta trīs pamatjomām: lauksaimniecības pārtikas ekonomikai, videi, kā arī lauku ekonomikai un lauku iedzīvotājiem plašākā nozīmē. Jaunās lauku attīstības stratēģijas un programmas būs izvērstas galvenokārt attiecībā uz četrām asīm, proti: 1. ass – lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības konkurētspēja, 2. ass – vide un lauku apsaimniekošana, 3. ass – dzīves kvalitāte lauku apvidos un lauku ekonomikas dažādošana, un 4. ass – Leader pieeja.

1. ass galvenie mērķi virknei pasākumu būs cilvēkkapitāls un fiziskais kapitāls lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē (zināšanu nodošanas un inovāciju veicināšana), kā arī kvalitatīvu produktu ražošana. 2. ass paredz pasākumus, lai aizsargātu un bagātinātu dabas resursus, kā arī saglabātu ekoloģiski vērtīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas un kultūrainavas Eiropas lauku apvidos. 3. ass palīdzēs attīstīt vietējo infrastruktūru un cilvēkkapitālu lauku apvidos, lai uzlabotu apstākļus izaugsmei un darbavietu radīšanai visās nozarēs, kā arī veicinātu saimnieciskās darbības dažādošanu. 4. ass, kuras pamatā ir Kopienas lauku attīstības iniciatīvas (Leader) pieredze, paredz iespējas ieviest jauninājumus pārvaldībā, izmantojot vietējā sabiedrībā balstītu augšupvērstu pieeju lauku attīstībai.

2.4.   Problēmu risinājumi

Lauku apvidiem raksturīga liela situāciju daudzveidība, sākot no nomaļiem lauku reģioniem, kas cieš no iedzīvotāju skaita samazināšanās, līdz piepilsētu reģioniem, kuros arvien intensīvāk jūtama blīvi apdzīvoto pilsētu ietekme.

Saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) definīciju, kas pamatojas uz iedzīvotāju blīvumu, lauku apvidi (2) veido 92 % no ES teritorijas. 19 % iedzīvotāju dzīvo reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru, savukārt 37 % – reģionos ar būtisku laukos dzīvojošo īpatsvaru. Minētajos reģionos tiek radīti 45 % no bruto pievienotās vērtības (BPV) ES un tie nodrošina 53 % darbavietu, taču parasti šie reģioni atpaliek no pārējiem reģioniem attiecībā uz vairākiem sociālekonomiskiem rādītājiem, tostarp strukturāliem rādītājiem. Lauku apvidos ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir aptuveni par trešdaļu mazāki (3), sieviešu aktivitātes līmenis ir zemāks, pakalpojumu nozares ir mazāk attīstītas, tajos parasti ir mazāk iedzīvotāju ar augstāko izglītību, kā arī mazākam skaitam mājsaimniecību ir piekļuve platjoslas internetam. Nošķirtība un nomaļā atrašanās vieta ir lielākās problēmas dažos lauku reģionos. Minētie trūkumi parasti ir īpaši izteikti reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru, lai gan kopējā aina ES mērogā var būtiski atšķirties atkarībā no dalībvalsts. Īpaša problēma sievietēm un jauniešiem nomaļos lauku apvidos ir iespēju, kontaktu un mācību infrastruktūras trūkums.

Paplašināšanās ir izmainījusi lauksaimniecības karti. Lauksaimniecība vecajās dalībvalstīs veido 2 % no IKP, jaunajās dalībvalstīs – 3 %, savukārt Rumānijā un Bulgārijā – vairāk nekā 10 %. Jaunajās dalībvalstīs lauksaimniecības īpatsvars nodarbinātībā ir trīs reizes lielāks (12 %) nekā vecajās dalībvalstīs (4 %). Bulgārijā un Rumānijā nodarbinātības līmenis lauksaimniecībā ir ievērojami lielāks.

Lauksaimniecības un pārtikas nozares kopā veido ievērojamu ES ekonomikas daļu; tās nodrošina 15 miljonus darbavietu (8,3 % no kopējā darbavietu skaita) un veido 4,4 % no iekšzemes kopprodukta. ES ir lielākais pārtikas un dzērienu ražotājs pasaulē, abu nozaru kopējā produkcijas vērtība ir aptuveni 675 miljardi EUR. Tomēr nozarei raksturīga izteikta polarizācija un sadrumstalotība izņēmuma lieluma ziņā, kas uzņēmumiem paver gan nozīmīgas iespējas, gan rada draudus. Mežsaimniecībā un ar to saistītās ražošanas nozarēs nodarbināti 3,4 miljoni cilvēku; kopējais apgrozījums veido 350 miljardus EUR, kaut arī pašlaik tiek izmantoti 60 % no ikgadējā meža resursu pieauguma.

Lauksaimniecībā un mežsaimniecībā izmanto 77 % zemes platību ES. Lauksaimniecības ekoloģiskais ieguldījums dabas resursu saglabāšanā un bagātināšanā pēdējos gados nav bijis vienāds. Attiecībā uz ūdens kvalitāti, kopējais slāpekļa virsnormas daudzums vairumā veco dalībvalstu kopš 1990. gada ir nedaudz samazinājies, lai arī dažas valstis un reģioni joprojām cieš no ievērojamas barības vielu izskalošanas. Amonjaka emisija, eitrofikācija, augsnes noārdīšanās un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir problēmas, kas pastāv daudzos apvidos. Tomēr arvien lielāka daļa lauksaimniecības zemju tiek atvēlēta bioloģiskai ražošanai (5,4 miljoni ha ES) un atjaunojamiem resursiem (pēc aplēsēm, 2004. gadā bioenerģijas ražošanai izmantoja 1,4 milj. ha, no kuriem 0,3 milj. ha – atbilstīgi piemaksām par enerģijas augiem un 0,6 milj. ha – uz atmatā atstātās zemes). Ilgstošas klimata pārmaiņu tendences arvien vairāk ietekmēs lauksaimniecības un mežsaimniecības struktūras. Bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā būtisks sasniegums ir Natura 2000 teritoriju tīkla izveidošana – tajā iekļauti aptuveni 12–13 % lauksaimniecībā un mežsaimniecībā izmantotās platības. Ekoloģiski vērtīgas lauksaimniecības sistēmas ir nozīmīgas bioloģiskās daudzveidības un biotopu saglabāšanā, kā arī ainavu aizsardzībā un augsnes kvalitātes nodrošināšanā. Lielākajā daļā dalībvalstu šādas lauksaimniecības sistēmas izmanto, apsaimniekojot no 10 % līdz 30 % lauksaimniecības zemju. Dažos apvidos atteikšanās no lauksaimniecības nozīmētu būtiskus draudus videi.

Tādēļ lauku apvidiem turpmākajos gados būs jārisina īpašas problēmas, kas saistītas ar izaugsmi, darbavietām un ilgtspēju. Taču šie apvidi piedāvā lieliskas iespējas saistībā ar jauno nozaru izaugsmes potenciālu, lauku ērtību piedāvājumu un tūrisma iespējām, pievilcību šeit apmesties uz dzīvi un strādāt, kā arī ar savu lomu dabas resursu un vērtīgu ainavu saglabāšanā.

Lauksaimniecības un pārtikas nozarei jāizmanto tās iespējas, ko piedāvā jaunas pieejas, tehnoloģijas un inovācijas, lai apmierinātu pieaugošo tirgus pieprasījumu gan Eiropā, gan visā pasaulē. Tomēr galvenokārt investīcijas vienā no svarīgākajiem resursiem, proti, cilvēkkapitālā, ļaus lauku apvidiem un lauksaimniecības pārtikas nozarei bez bažām raudzīties nākotnē.

Atkārtoti izvēršot Lisabonas stratēģiju, Eiropadome ir no jauna apstiprinājusi, ka Lisabonas stratēģija jāvērtē plašāk saistībā ar ilgtspējīgas attīstības prasību, ka pašreizējās vajadzības nedrīkst apmierināt, nerespektējot nākamo paaudžu iespējas apmierināt to vajadzības (4). Jaunais plānošanas laikposms paver vienreizējas iespējas jaunā lauku attīstības fonda atbalstu novirzīt tādām jomām kā izaugsme, darbavietas un ilgtspējība. Šajā sakarā tas pilnībā atbilst Ilgtspējīgas attīstības pamatprincipu deklarācijai (5) un atjaunotajai Lisabonas darbības programmai, kurās paredzēta mērķtiecīga resursu izmantošana, lai padarītu Eiropu par pievilcīgu vietu darbam un investīcijām, veicinātu zināšanas un inovācijas izaugsmei, kā arī radītu vairāk jaunu darbavietu un uzlabotu pastāvošās.

Lauku attīstības politikai jāpalīdz lauku apvidiem sasniegt šos mērķus laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tam savukārt nepieciešama stratēģiskāka pieeja konkurētspējai, jaunu darbavietu izveidošanai un inovācijām lauku apvidos, kā arī uzlabota programmu īstenošanas pārvaldība. Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē arvien lielāka uzmanība jāpievērš progresīvām investīcijām cilvēkos, zinātībā un kapitālā, jauniem veidiem, kā piedāvāt veiksmīgus vides pakalpojumus, kā arī iespējām, veicinot dažādošanu, radīt jaunas darbavietas un uzlabot esošās, jo īpaši sievietēm un jauniešiem. Palīdzot ES lauku apvidiem attīstīties kā potenciāli izdevīgām investīciju, darbavietām un dzīvesvietām, lauku attīstības politika var būtiski sekmēt Eiropas teritorijas ilgtspējīgu attīstību.

3.   KOPIENAS PRIORITĀTES LAUKU ATTĪSTĪBAI 2007.–2013. GADAM

Saistībā ar Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteiktajiem mērķiem turpmāk izklāstītās stratēģiskās pamatnostādnes nosaka Kopienas prioritātes saskaņā ar tās 9. pantu. Pamatnostādņu mērķis ir galveno politikas prioritāšu integrācija, kā izklāstīts Lisabonas un Gēteborgas Eiropadomes sanāksmju secinājumos. Katrai prioritāšu grupai ir paredzēti ilustratīvi galvenie pasākumi. Pamatojoties uz šīm stratēģiskajām pamatnostādnēm, katra dalībvalsts sagatavo valsts lauku attīstības stratēģiju, kas veido pamatprincipu kopumu lauku attīstības programmu sagatavošanai.

Resursi, kas paredzēti Kopienas lauku attīstības prioritātēm (ievērojot katras ass obligātā finansējuma minimumu), būs atkarīgi no katras programmas sfēras stiprajām un vājajām pusēm un iespējām, kā arī no katras atsevišķās situācijas. Katra Kopienas prioritāte un to devums Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanā jāpārņem valsts stratēģiskajos plānos un lauku attīstības programmās atbilstīgi situācijai katrā dalībvalstī. Daudzos gadījumos būs jāizvirza valstiskas vai reģionālas prioritātes, lai risinātu īpašas problēmas, kas saistītas ar lauksaimniecības pārtikas ķēdi vai vides, klimata un ģeogrāfiskās situācijas ietekmi uz lauksaimniecību un mežsaimniecību. Lauku apvidiem, iespējams, būs jārisina citi īpaši jautājumi, piemēram, pieaugoša pilsētu ietekme, bezdarbs, nošķirtība vai mazs iedzīvotāju blīvums.

3.1.   Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas paaugstināšana

Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

Eiropas lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas pārstrādes nozarei ir liels potenciāls, lai tālāk ražotu produktus ar augstu kvalitāti un lielu pievienoto vērtību, kas apmierinātu daudzveidīgo un arvien pieaugošo Eiropas patērētāju un pasaules tirgus pieprasījumu.

Resursiem, kuri paredzēti 1. asij, būtu jāveicina spēcīgas un dinamiskas Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozares attīstība, galveno uzmanību veltot tādām prioritātēm, kā zināšanu, inovāciju un kvalitātes nodošana pārtikas ķēdē, un tādām prioritārām sfērām, kā investīcijas fiziskajā un cilvēkkapitālā.

Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm ieteicams atbalstu novirzīt šādām galvenajām darbībām. Šādas galvenās darbības varētu būt:

| i) | lauksaimniecības nozares restrukturizēšanai un modernizēšanai, aizvien ir nozīmīga loma daudzu lauku apvidu attīstībā, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Veiksmīga lauksaimniecības pielāgošana var būt viens no galvenajiem nosacījumiem, lai uzlabotu lauksaimniecības nozares konkurētspēju un vides ilgtspējību, kā arī veicinātu jaunu darba vietu izveidošanu saistītajās tautsaimniecības nozarēs un to izaugsmi. Tas ietver arī veicināšanu attiecībā uz prasmi savlaicīgi paredzēt ar pārstrukturēšanu saistītās pārmaiņas lauksaimniecības nozarē, kā arī jāveido aktīva pozitīva attieksme pret lauksaimnieku izglītošanu un pārkvalifikāciju, īpaši attiecībā uz plaši izmantojamām prasmēm; |
| --- | --- |

i)

lauksaimniecības nozares restrukturizēšanai un modernizēšanai, aizvien ir nozīmīga loma daudzu lauku apvidu attīstībā, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Veiksmīga lauksaimniecības pielāgošana var būt viens no galvenajiem nosacījumiem, lai uzlabotu lauksaimniecības nozares konkurētspēju un vides ilgtspējību, kā arī veicinātu jaunu darba vietu izveidošanu saistītajās tautsaimniecības nozarēs un to izaugsmi. Tas ietver arī veicināšanu attiecībā uz prasmi savlaicīgi paredzēt ar pārstrukturēšanu saistītās pārmaiņas lauksaimniecības nozarē, kā arī jāveido aktīva pozitīva attieksme pret lauksaimnieku izglītošanu un pārkvalifikāciju, īpaši attiecībā uz plaši izmantojamām prasmēm;

| ii) | lauksaimniecības pārtikas ķēdes integrācijas uzlabošana. Eiropas pārtikas rūpniecība ir viena no konkurētspējīgākajām un novatoriskākajām pasaulē, tomēr tai nākas saskarties ar pieaugošu globālu konkurenci. Lauku ekonomikā paveras plašas iespējas, izveidot un laist pārdošanā jaunus produktus, ar dažādu kvalitātes programmu palīdzību piesaistīt lielāku vērtību lauku apvidiem, kā arī nostiprinātu Eiropas produktu vietu ārpus ES teritorijas. Konsultatīvo dienestu pakalpojumu izmantošana un to sniegtais atbalsts Kopienas standartu ievērošanā sekmēs šo integrācijas procesu. Tirgus orientēta lauksaimniecības nozare palīdzēs tālāk nostiprināt Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozari – vienu no lielākajiem darba devējiem un ekonomiskās izaugsmes avotiem; |
| --- | --- |

ii)

lauksaimniecības pārtikas ķēdes integrācijas uzlabošana. Eiropas pārtikas rūpniecība ir viena no konkurētspējīgākajām un novatoriskākajām pasaulē, tomēr tai nākas saskarties ar pieaugošu globālu konkurenci. Lauku ekonomikā paveras plašas iespējas, izveidot un laist pārdošanā jaunus produktus, ar dažādu kvalitātes programmu palīdzību piesaistīt lielāku vērtību lauku apvidiem, kā arī nostiprinātu Eiropas produktu vietu ārpus ES teritorijas. Konsultatīvo dienestu pakalpojumu izmantošana un to sniegtais atbalsts Kopienas standartu ievērošanā sekmēs šo integrācijas procesu. Tirgus orientēta lauksaimniecības nozare palīdzēs tālāk nostiprināt Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozari – vienu no lielākajiem darba devējiem un ekonomiskās izaugsmes avotiem;

| iii) | inovāciju veicināšana un brīvāka piekļuve pētniecībai un izstrādei. Eiropas lauksaimniecības, lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības nozarē inovācijas ir īpaši nozīmīgas. Lai arī Eiropas lielie lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi nereti ir līderi jaunu tendenču ieviešanā, jaunu produktu un procesu ienākšana arī mazajos pārstrādes uzņēmumos un lauku saimniecībās būtiski veicinātu to darbību. Īpaši jauna veida sadarbība veicinātu piekļuvi pētniecībai un izstrādei, inovācijas un pasākumus, kas paredzēti 7. pamatprogrammā (6); |
| --- | --- |

iii)

inovāciju veicināšana un brīvāka piekļuve pētniecībai un izstrādei. Eiropas lauksaimniecības, lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības nozarē inovācijas ir īpaši nozīmīgas. Lai arī Eiropas lielie lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi nereti ir līderi jaunu tendenču ieviešanā, jaunu produktu un procesu ienākšana arī mazajos pārstrādes uzņēmumos un lauku saimniecībās būtiski veicinātu to darbību. Īpaši jauna veida sadarbība veicinātu piekļuvi pētniecībai un izstrādei, inovācijas un pasākumus, kas paredzēti 7. pamatprogrammā (6);

| iv) | informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (ICT) ieviešanas un izplatīšanas sekmēšana. Ir atzīts, ka lauksaimniecības pārtikas nozare kopumā atpaliek ICT ieviešanā. Galvenokārt tas attiecas uz mazākiem uzņēmumiem. E-komercijas izmantošana vēl joprojām ir maz izplatīta šajā nozarē, izņemot lielos, daudznacionālos uzņēmumus un to lielākos piegādātājus. Lauku attīstības fondiem turpmāk jāpapildina tādas Komisijas ierosmes kā i2010 vairākās jomās, piemēram, e-komercija (īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem), e-prasmes un e-mācības; |
| --- | --- |

iv)

informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (ICT) ieviešanas un izplatīšanas sekmēšana. Ir atzīts, ka lauksaimniecības pārtikas nozare kopumā atpaliek ICT ieviešanā. Galvenokārt tas attiecas uz mazākiem uzņēmumiem. E-komercijas izmantošana vēl joprojām ir maz izplatīta šajā nozarē, izņemot lielos, daudznacionālos uzņēmumus un to lielākos piegādātājus. Lauku attīstības fondiem turpmāk jāpapildina tādas Komisijas ierosmes kā i2010 vairākās jomās, piemēram, e-komercija (īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem), e-prasmes un e-mācības;

| v) | dinamiskas uzņēmējdarbības veicināšana. Nesenās reformas ir sekmējušas tirgus orientētas vides izveidi Eiropas lauksaimniecībai. Tā paver jaunas iespējas lauksaimniecības uzņēmējiem. Taču šā ekonomiskā potenciāla realizēšana būs atkarīga no stratēģisko un organizatorisko prasmju pilnveidošanas. Šajā sakarā būtiska nozīme var būt jauno lauksaimnieku mudināšanā strādāt šajā profesijā; |
| --- | --- |

v)

dinamiskas uzņēmējdarbības veicināšana. Nesenās reformas ir sekmējušas tirgus orientētas vides izveidi Eiropas lauksaimniecībai. Tā paver jaunas iespējas lauksaimniecības uzņēmējiem. Taču šā ekonomiskā potenciāla realizēšana būs atkarīga no stratēģisko un organizatorisko prasmju pilnveidošanas. Šajā sakarā būtiska nozīme var būt jauno lauksaimnieku mudināšanā strādāt šajā profesijā;

| vi) | jaunu mežsaimniecības un lauksaimniecības produktu noieta tirgu apgūšana. Jauni noieta tirgi var piedāvāt lielāku papildu vērtību, jo īpaši kvalitatīviem produktiem. Atbalsts ieguldījumiem un mācībām nepārtikas produktu ražošanas jomā atbilstīgi lauku attīstības programmai var papildināt pasākumus, ko veic saistībā ar pirmo pīlāru, radot novatoriskus jaunus produktu noieta tirgus vai palīdzot rast jauna veida atjaunojamās enerģijas izejvielas, biodegvielas un kāpināt pārstrādes jaudas; |
| --- | --- |

vi)

jaunu mežsaimniecības un lauksaimniecības produktu noieta tirgu apgūšana. Jauni noieta tirgi var piedāvāt lielāku papildu vērtību, jo īpaši kvalitatīviem produktiem. Atbalsts ieguldījumiem un mācībām nepārtikas produktu ražošanas jomā atbilstīgi lauku attīstības programmai var papildināt pasākumus, ko veic saistībā ar pirmo pīlāru, radot novatoriskus jaunus produktu noieta tirgus vai palīdzot rast jauna veida atjaunojamās enerģijas izejvielas, biodegvielas un kāpināt pārstrādes jaudas;

| vii) | lauksaimniecības un mežsaimniecības ekoloģisko īpašību uzlabošana. Ilgtermiņa noturīga attīstība būs atkarīga no spējas ražot produktus, kurus vēlas pirkt patērētājs, vienlaicīgi nodrošinot atbilstību augstiem vides standartiem. Ieguldot līdzekļus ekoloģisko īpašību uzlabošanā, iespējams panākt augstāku ražošanas efektivitāti, radot situāciju, kurā ieguvējas ir visas iesaistītās puses. |
| --- | --- |

vii)

lauksaimniecības un mežsaimniecības ekoloģisko īpašību uzlabošana. Ilgtermiņa noturīga attīstība būs atkarīga no spējas ražot produktus, kurus vēlas pirkt patērētājs, vienlaicīgi nodrošinot atbilstību augstiem vides standartiem. Ieguldot līdzekļus ekoloģisko īpašību uzlabošanā, iespējams panākt augstāku ražošanas efektivitāti, radot situāciju, kurā ieguvējas ir visas iesaistītās puses.

Lai sekmētu jaunu paaudžu ienākšanu lauksaimniecībā, jāizvērtē, kā pareizāk apvienot pasākumus, kas paredzēti saskaņā ar 1. asi, lai tie atbilstu jauno lauksaimnieku vajadzībām.

3.2.   Apkārtējās vides un lauku vides uzlabošana

Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

Lai aizsargātu un bagātinātu ES dabas resursus un ainavas lauku apvidos, resursiem, kuri paredzēti 2. asij, jāveicina trīs ES līmeņa prioritārās sfēras: bioloģiskā daudzveidība un ekoloģiski vērtīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmu un tradicionālo lauksaimniecības ainavu saglabāšana, ūdens, kā arī klimata pārmaiņas.

Pasākumi, kas paredzēti saskaņā ar 2. asi, jāizmanto, lai īstenotu šos ekoloģiskos mērķus un sekmētu Natura 2000 lauksaimniecības un mežsaimniecības tīkla izveidošanu, veicinātu Gēteborgas saistību izpildi, proti, apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam, palīdzētu sasniegt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (7), mērķus un Kioto protokola mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu.

Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm ieteicams atbalstu novirzīt šādām galvenajām darbībām. Šādas galvenās darbības varētu būt:

| i) | vides pakalpojumu un dzīvnieku labturībai atbilstīgas lauksaimniecības prakses veicināšana. Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka lauksaimniekiem jāievēro obligātie standarti. Tomēr daudzi arī piekrīt, ka lauksaimniekiem būtu jāsaņem kompensācijas, ja tie uzņemas saistības, kas pārsniedz obligātās prasības, piemēram, piedāvājot pakalpojumus, kurus parasti tirgū nepiedāvā, sevišķi tad, ja tie saistīti ar konkrētiem īpaši svarīgiem resursiem saistībā ar lauksaimniecību un mežsaimniecību, piemēram, ūdeni un augsni; |
| --- | --- |

i)

vides pakalpojumu un dzīvnieku labturībai atbilstīgas lauksaimniecības prakses veicināšana. Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka lauksaimniekiem jāievēro obligātie standarti. Tomēr daudzi arī piekrīt, ka lauksaimniekiem būtu jāsaņem kompensācijas, ja tie uzņemas saistības, kas pārsniedz obligātās prasības, piemēram, piedāvājot pakalpojumus, kurus parasti tirgū nepiedāvā, sevišķi tad, ja tie saistīti ar konkrētiem īpaši svarīgiem resursiem saistībā ar lauksaimniecību un mežsaimniecību, piemēram, ūdeni un augsni;

| ii) | lauksaimniecības un mežu ainavas saglabāšana. Lielākā daļa vērtīgās lauku ainavas Eiropā ir radusies no lauksaimniecības darbības. Ilgtspējīga zemes lietošana var palīdzēt samazināt riskus, kas saistīti ar pamestību, pārtuksnešošanos un mežu ugunsgrēkiem, jo īpaši mazāk labvēlīgos apvidos. Atbilstīgas lauksaimniecības sistēmas palīdz saglabāt ainavas un biotopus, kuru daudzveidība sniedzas no mitrzemēm līdz sausieņu pļavām un kalnu ganībām. Daudzos apvidos šī ir būtiska kultūras un dabas mantojuma daļa un galvenais faktors, kas nosaka lauku apvidu kā darba un dzīves vietas pievilcību; |
| --- | --- |

ii)

lauksaimniecības un mežu ainavas saglabāšana. Lielākā daļa vērtīgās lauku ainavas Eiropā ir radusies no lauksaimniecības darbības. Ilgtspējīga zemes lietošana var palīdzēt samazināt riskus, kas saistīti ar pamestību, pārtuksnešošanos un mežu ugunsgrēkiem, jo īpaši mazāk labvēlīgos apvidos. Atbilstīgas lauksaimniecības sistēmas palīdz saglabāt ainavas un biotopus, kuru daudzveidība sniedzas no mitrzemēm līdz sausieņu pļavām un kalnu ganībām. Daudzos apvidos šī ir būtiska kultūras un dabas mantojuma daļa un galvenais faktors, kas nosaka lauku apvidu kā darba un dzīves vietas pievilcību;

| iii) | klimata pārmaiņu apturēšana. Lauksaimniecība un mežsaimniecība ir galvenās nozares, kurās tiek radīti jauni atjaunojamās enerģijas veidi un izejvielas bioenerģijas ražošanas iekārtām. Atbilstīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības prakses var palīdzēt samazināt siltumnīcas efekta gāzu emisijas un piesaistīt oglekli, kā arī samazināt augsnes sastāvā esošās organiskās vielas; un var arī palīdzēt pielāgoties klimata pārmaiņu radītām sekām; |
| --- | --- |

iii)

klimata pārmaiņu apturēšana. Lauksaimniecība un mežsaimniecība ir galvenās nozares, kurās tiek radīti jauni atjaunojamās enerģijas veidi un izejvielas bioenerģijas ražošanas iekārtām. Atbilstīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības prakses var palīdzēt samazināt siltumnīcas efekta gāzu emisijas un piesaistīt oglekli, kā arī samazināt augsnes sastāvā esošās organiskās vielas; un var arī palīdzēt pielāgoties klimata pārmaiņu radītām sekām;

| iv) | bioloģiskās lauksaimniecības ieguldījuma konsolidācija. Bioloģiskā saimniekošana veido vienotu pieeju ilgtspējīgai lauksaimniecībai. Šajā sakarā arī turpmāk būtu jāpalielina tās ieguldījums vides un dzīvnieku labturības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

iv)

bioloģiskās lauksaimniecības ieguldījuma konsolidācija. Bioloģiskā saimniekošana veido vienotu pieeju ilgtspējīgai lauksaimniecībai. Šajā sakarā arī turpmāk būtu jāpalielina tās ieguldījums vides un dzīvnieku labturības mērķu sasniegšanā;

| v) | veiksmīgu vides un ekonomikas ierosmju atbalstīšana. Vides pakalpojumu sniegšana, īpaši veicot agrovides pasākumus, var palīdzēt saglabāt lauku apvidu un tiem raksturīgo pārtikas produktu identitāti. Tie var būt pamats izaugsmei un jaunu darba vietu radīšanai, piedāvājot tūrisma iespējas un lauku ērtības, īpaši tad, ja tie saistīti ar tūrisma, amatniecības, mācību vai nepārtikas ražošanas nozaru dažādošanu; |
| --- | --- |

v)

veiksmīgu vides un ekonomikas ierosmju atbalstīšana. Vides pakalpojumu sniegšana, īpaši veicot agrovides pasākumus, var palīdzēt saglabāt lauku apvidu un tiem raksturīgo pārtikas produktu identitāti. Tie var būt pamats izaugsmei un jaunu darba vietu radīšanai, piedāvājot tūrisma iespējas un lauku ērtības, īpaši tad, ja tie saistīti ar tūrisma, amatniecības, mācību vai nepārtikas ražošanas nozaru dažādošanu;

| vi) | teritoriālā līdzsvara veicināšana. Lauku attīstības programmas var būtiski sekmēt lauku apvidu pievilcību. Tās arī var nodrošināt to, ka konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas apstākļos tiek saglabāts noturīgs līdzsvars starp pilsētu un lauku apvidiem. Kopā ar citām programmu jomām, lauku apsaimniekošanas pasākumi var pozitīvi ietekmēt ekonomiskās aktivitātes un teritoriālās kohēzijas vienmērīgu sadalījumu. |
| --- | --- |

vi)

teritoriālā līdzsvara veicināšana. Lauku attīstības programmas var būtiski sekmēt lauku apvidu pievilcību. Tās arī var nodrošināt to, ka konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas apstākļos tiek saglabāts noturīgs līdzsvars starp pilsētu un lauku apvidiem. Kopā ar citām programmu jomām, lauku apsaimniekošanas pasākumi var pozitīvi ietekmēt ekonomiskās aktivitātes un teritoriālās kohēzijas vienmērīgu sadalījumu.

3.3.   Dzīves kvalitātes uzlabošana un dažādošanas veicināšana lauku apvidos

Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

Resursiem, kas saskaņā ar 3. asi paredzēti lauku ekonomikas dažādošanai un dzīves kvalitātes uzlabošanai lauku apvidos, būtu jāveicina galvenā prioritāte – jaunu darba iespēju un izaugsmes nosacījumu radīšana. Pasākumi, kas paredzēti saskaņā ar 3. asi, būtu jāīsteno galvenokārt tādēļ, lai sekmētu resursu palielināšanu, prasmju apguvi un vietējo attīstības stratēģiju izstrādāšanu, kā arī nodrošinātu to, ka lauku apvidi piesaista arī nākamās paaudzes. Sekmējot mācības, informētību un uzņēmējdarbību, jāņem vērā īpašās sieviešu, jauniešu un vecāku darba ņēmēju vajadzības.

Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm ieteicams atbalstu novirzīt šādām galvenajām darbībām. Šādas galvenās darbības var ietvert:

| i) | ekonomiskās aktivitātes un nodarbinātības līmeņa paaugstināšana lauku ekonomikā plašākā nozīmē. Izaugsmei, nodarbinātībai un ilgtspējīgai attīstībai lauku apvidos ir nepieciešama dažādošana, tā sekmē labāku teritoriālo līdzsvaru gan ekonomiskā, gan sociālā nozīmē. Tūrisms, amatniecība un lauku ērtību piedāvājums ir tās nozares, kurās daudziem apvidiem ir izaugsmes iespējas un kuras paver iespējas gan lauku saimniecību dažādošanai, gan mikrouzņēmumu dibināšanai lauku ekonomikā tās plašākajā nozīmē; |
| --- | --- |

i)

ekonomiskās aktivitātes un nodarbinātības līmeņa paaugstināšana lauku ekonomikā plašākā nozīmē. Izaugsmei, nodarbinātībai un ilgtspējīgai attīstībai lauku apvidos ir nepieciešama dažādošana, tā sekmē labāku teritoriālo līdzsvaru gan ekonomiskā, gan sociālā nozīmē. Tūrisms, amatniecība un lauku ērtību piedāvājums ir tās nozares, kurās daudziem apvidiem ir izaugsmes iespējas un kuras paver iespējas gan lauku saimniecību dažādošanai, gan mikrouzņēmumu dibināšanai lauku ekonomikā tās plašākajā nozīmē;

| ii) | sieviešu aktīva iesaistīšana darba tirgū. Daudzos lauku apvidos īpašus šķēršļus rada bērnu aprūpes nepiemērotība. Vietējās ierosmes ar mērķi izveidot bērnu aprūpes iestādes var veicināt piekļuvi darba tirgum. Tās var būt saistītas ar bērnu aprūpes infrastruktūras izveidi, iespējams, līdztekus ierosmēm, kas veicina mazo uzņēmumu dibināšanu, kuru darbība saistīta ar pasākumiem laukos un vietējiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

ii)

sieviešu aktīva iesaistīšana darba tirgū. Daudzos lauku apvidos īpašus šķēršļus rada bērnu aprūpes nepiemērotība. Vietējās ierosmes ar mērķi izveidot bērnu aprūpes iestādes var veicināt piekļuvi darba tirgum. Tās var būt saistītas ar bērnu aprūpes infrastruktūras izveidi, iespējams, līdztekus ierosmēm, kas veicina mazo uzņēmumu dibināšanu, kuru darbība saistīta ar pasākumiem laukos un vietējiem pakalpojumiem;

| iii) | uzplaukuma veicināšana ciematos. Integrētas ierosmes apvienojumā ar dažādošanu, uzņēmumu radīšanu, ieguldījumu kultūras mantojumā, infrastruktūra vietējiem pakalpojumiem un atjaunošana var uzlabot gan ekonomiskās izredzes, gan dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

iii)

uzplaukuma veicināšana ciematos. Integrētas ierosmes apvienojumā ar dažādošanu, uzņēmumu radīšanu, ieguldījumu kultūras mantojumā, infrastruktūra vietējiem pakalpojumiem un atjaunošana var uzlabot gan ekonomiskās izredzes, gan dzīves kvalitāti;

| iv) | mikrouzņēmumu dibināšanas un amatniecības veicināšana var būt balstīta gan uz tradicionālajām prasmēm, gan arī jaunām kompetencēm, jo īpaši, ja tā saistīta ar iekārtu iegādi, teorētiskajām un praktiskajām mācībām, uzņēmējdarbības veicināšanu un saimnieciskās darbības struktūras izveidi; |
| --- | --- |

iv)

mikrouzņēmumu dibināšanas un amatniecības veicināšana var būt balstīta gan uz tradicionālajām prasmēm, gan arī jaunām kompetencēm, jo īpaši, ja tā saistīta ar iekārtu iegādi, teorētiskajām un praktiskajām mācībām, uzņēmējdarbības veicināšanu un saimnieciskās darbības struktūras izveidi;

| v) | veicinot prasmju apguvi jauniešu vidū, kas nepieciešamas vietējās tautsaimniecības dažādošanai, iespējams savlaicīgi apmierināt pieprasījumu tūrisma, vides pakalpojumu, tradicionālo lauku prasmju un kvalitatīvu produktu ražošanas jomās; |
| --- | --- |

v)

veicinot prasmju apguvi jauniešu vidū, kas nepieciešamas vietējās tautsaimniecības dažādošanai, iespējams savlaicīgi apmierināt pieprasījumu tūrisma, vides pakalpojumu, tradicionālo lauku prasmju un kvalitatīvu produktu ražošanas jomās;

| vi) | ICT ieviešanas un izplatīšanas sekmēšana. ICT ieviešana un izplatīšana lauku apvidos ir būtiska tieši dažādošanas dēļ, vienlaikus tā sekmē vietējo attīstību, vietējo pakalpojumu piedāvājumu un e-integrāciju. Mēroga priekšrocības iespējams panākt ar ciematu ierosmēm ICT jomā, kurās apvienota IT iekārtu iegāde, vienota informācijas tīkla izveide un e-prasmju mācīšana, izmantojot pašvaldības struktūras. Šādas ierosmes var lieliski sekmēt informācijas tehnoloģiju ieviešanu vietējās lauku saimniecībās un lauku uzņēmumos, kā arī e-uzņēmējdarbības un e-komercijas izplatīšanos. Ir pilnībā jāizmanto tās iespējas, ko piedāvā internets un platjoslas sakari, piesaistot arī struktūrfondu reģionālo programmu atbalstu, lai novērstu atrašanās vietas trūkumus; |
| --- | --- |

vi)

ICT ieviešanas un izplatīšanas sekmēšana. ICT ieviešana un izplatīšana lauku apvidos ir būtiska tieši dažādošanas dēļ, vienlaikus tā sekmē vietējo attīstību, vietējo pakalpojumu piedāvājumu un e-integrāciju. Mēroga priekšrocības iespējams panākt ar ciematu ierosmēm ICT jomā, kurās apvienota IT iekārtu iegāde, vienota informācijas tīkla izveide un e-prasmju mācīšana, izmantojot pašvaldības struktūras. Šādas ierosmes var lieliski sekmēt informācijas tehnoloģiju ieviešanu vietējās lauku saimniecībās un lauku uzņēmumos, kā arī e-uzņēmējdarbības un e-komercijas izplatīšanos. Ir pilnībā jāizmanto tās iespējas, ko piedāvā internets un platjoslas sakari, piesaistot arī struktūrfondu reģionālo programmu atbalstu, lai novērstu atrašanās vietas trūkumus;

| vii) | atjaunojamās enerģijas avotu apzināšanas un novatoriskas izmantošanas veicināšana var sekmēt jaunu lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu noieta tirgu apgūšanu, vietējo pakalpojumu attīstību un lauku ekonomikas dažādošanu; |
| --- | --- |

vii)

atjaunojamās enerģijas avotu apzināšanas un novatoriskas izmantošanas veicināšana var sekmēt jaunu lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu noieta tirgu apgūšanu, vietējo pakalpojumu attīstību un lauku ekonomikas dažādošanu;

| viii) | tūrisma attīstības veicināšana. Tūrisms ir nozare ar lielākajām izaugsmes iespējām daudzos lauku apvidos un to var balstīt uz kultūras un dabas mantojumu. Arvien vairāk izmantojot ICT tūrisma nozarē, piemēram, vietu rezervēšanai, reklāmai, pārdošanai, pakalpojumu izveidei un atpūtai, iespējams sekmēt tūristu skaita un uzturēšanās ilguma pieaugumu, īpaši, ja tādējādi tiek nodrošinātas norādes uz mazākām lauku saimniecībām un veicināts lauku tūrisms; |
| --- | --- |

viii)

tūrisma attīstības veicināšana. Tūrisms ir nozare ar lielākajām izaugsmes iespējām daudzos lauku apvidos un to var balstīt uz kultūras un dabas mantojumu. Arvien vairāk izmantojot ICT tūrisma nozarē, piemēram, vietu rezervēšanai, reklāmai, pārdošanai, pakalpojumu izveidei un atpūtai, iespējams sekmēt tūristu skaita un uzturēšanās ilguma pieaugumu, īpaši, ja tādējādi tiek nodrošinātas norādes uz mazākām lauku saimniecībām un veicināts lauku tūrisms;

| ix) | vietējās infrastruktūras uzlabošana, īpaši jaunajās dalībvalstīs. Turpmākajos gados paredzēti būtiski ieguldījumi telekomunikāciju, transporta, enerģijas un ūdens infrastruktūrā. Struktūrfondi sniegs ievērojamu atbalstu projektiem, sākot no Eiropas mēroga tīklu izveides līdz savienojumiem ar uzņēmumiem un zinātnes parkiem. Lai panāktu daudzkāršošanas efektu gan darbavietu, gan izaugsmes jomās, neliela mēroga vietējā infrastruktūra ar lauku attīstības programmu palīdzību var būtiski palīdzēt saskaņot šos galvenos ieguldījumus ar vietējām stratēģijām, lai sekmētu dažādošanu un lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozaru potenciālu. |
| --- | --- |

ix)

vietējās infrastruktūras uzlabošana, īpaši jaunajās dalībvalstīs. Turpmākajos gados paredzēti būtiski ieguldījumi telekomunikāciju, transporta, enerģijas un ūdens infrastruktūrā. Struktūrfondi sniegs ievērojamu atbalstu projektiem, sākot no Eiropas mēroga tīklu izveides līdz savienojumiem ar uzņēmumiem un zinātnes parkiem. Lai panāktu daudzkāršošanas efektu gan darbavietu, gan izaugsmes jomās, neliela mēroga vietējā infrastruktūra ar lauku attīstības programmu palīdzību var būtiski palīdzēt saskaņot šos galvenos ieguldījumus ar vietējām stratēģijām, lai sekmētu dažādošanu un lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozaru potenciālu.

3.4.   Vietējo nodarbinātības un dažādošanas iespēju palielināšana

Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

Resursiem, kas paredzēti saskaņā ar 4. asi (Leader), būtu jāsekmē 1. un 2. ass, bet jo īpaši 3. ass prioritāšu sasniegšana, kā arī būtiski jāveicina labākas pārvaldības horizontāla prioritāte un lauku apvidu endogēnā attīstības potenciāla mobilizācija.

Atbalsts, ko sniedz atbilstīgi 4. asij, paver iespēju apvienot visus trīs mērķus – konkurētspēju, vidi un dzīves kvalitāti un dažādošanu, saistībā ar vietējās attīstības stratēģiju, kas balstīta uz vietējām vajadzībām un potenciālu. Integrētā pieeja, iesaistot lauksaimniekus, mežsaimniekus un citus lauku ekonomikas dalībniekus, var aizsargāt un bagātināt vietējo dabas un kultūras mantojumu, paaugstināt vides apziņu, kā arī veicināt īpašu produktu ražošanu, tūrismu, atjaunojamos resursus un enerģiju.

Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm ieteicams atbalstu koncentrēt uz šādām galvenajām darbībām. Šādas galvenās darbības var būt:

| i) | vietējo partnerību iespēju veidošana, rosināšana un prasmju apguves veicināšana var palīdzēt mobilizēt vietējo potenciālu; |
| --- | --- |

i)

vietējo partnerību iespēju veidošana, rosināšana un prasmju apguves veicināšana var palīdzēt mobilizēt vietējo potenciālu;

| ii) | privātā un valsts sektora partnerības veicināšana. Leader arī turpmāk dos nozīmīgu ieguldījumu, veicinot novatoriskas pieejas lauku attīstībai un privātā un valsts sektora saskarsmi; |
| --- | --- |

ii)

privātā un valsts sektora partnerības veicināšana. Leader arī turpmāk dos nozīmīgu ieguldījumu, veicinot novatoriskas pieejas lauku attīstībai un privātā un valsts sektora saskarsmi;

| iii) | sadarbības un inovāciju veicināšana. Vietējām ierosmēm, piemēram, Leader, un dažādošanas atbalstam var būt izšķirošā nozīme, piesaistot cilvēkus jaunām idejām un pieejām, veicinot inovācijas un uzņēmējdarbību, kā arī sekmējot iekļautību un vietējo pakalpojumu piedāvājumu. Tiešsaistes diskusiju forumi var palīdzēt izplatīt zināšanas, apmainīties ar informāciju par labu praksi un jaunumiem lauku produktu un pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

iii)

sadarbības un inovāciju veicināšana. Vietējām ierosmēm, piemēram, Leader, un dažādošanas atbalstam var būt izšķirošā nozīme, piesaistot cilvēkus jaunām idejām un pieejām, veicinot inovācijas un uzņēmējdarbību, kā arī sekmējot iekļautību un vietējo pakalpojumu piedāvājumu. Tiešsaistes diskusiju forumi var palīdzēt izplatīt zināšanas, apmainīties ar informāciju par labu praksi un jaunumiem lauku produktu un pakalpojumu jomā;

| iv) | vietējās pārvaldības uzlabošana. Leader var palīdzēt sekmēt novatorisku pieeju, kas saistītu lauksaimniecību, mežsaimniecību un vietējo ekonomiku, tādējādi palīdzot dažādot ekonomisko pamatu un stiprināt lauku apvidu sociāli ekonomisko struktūru. |
| --- | --- |

iv)

vietējās pārvaldības uzlabošana. Leader var palīdzēt sekmēt novatorisku pieeju, kas saistītu lauksaimniecību, mežsaimniecību un vietējo ekonomiku, tādējādi palīdzot dažādot ekonomisko pamatu un stiprināt lauku apvidu sociāli ekonomisko struktūru.

3.5.   Saskaņotas programmēšanas nodrošināšana

Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

Izstrādājot valsts stratēģijas, dalībvalstīm būtu jānodrošina iespējami liela sinerģija atsevišķajās asīs un starp tām, kā arī jāizvairās no iespējamām pretrunām. Nepieciešamības gadījumā tās var izveidot integrētas pieejas. Dalībvalstīm vajadzētu arī pārdomāt, kā ņemt vērā arī citas ES līmeņa stratēģijas, piemēram, Bioloģiskās lauksaimniecības rīcības plānu, apņemšanos palielināt atjaunojamo enerģiju izmantošanu (8), nepieciešamību izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa ES stratēģiju cīņai pret klimata pārmaiņām (9) un nepieciešamību paredzēt iespējamu ietekmi uz lauksaimniecību un mežsaimniecību, ES mežsaimniecības stratēģiju un rīcības plānu (kas var palīdzēt sasniegt gan izaugsmes un nodarbinātības, gan ilgtspējības mērķus) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (10) noteiktajā Sestajā Kopienas vides rīcības programmā izklāstītās prioritātes, īpaši tās, par kurām atzīts, ka tām nepieciešamas tematiskās vides stratēģijas (augsnes aizsardzība, jūras vides aizsardzība un saglabāšana, ilgtspējīga pesticīdu izmantošana, gaisa piesārņojums, pilsētvide, ilgtspējīga resursu izmantošana un atkritumu pārstrāde).

ES un dalībvalstu līmenī ir pieejami vairāki pasākumi, lai uzlabotu pārvaldību un politikas jomu īstenošanu. Tehnisko palīdzību var izmantot, lai izveidotu Eiropas un valsts līmeņa tīklus lauku attīstībai, kā atbalsta platformu, lai ieinteresētās personas apmainītos ar informāciju par labu praksi un pieredzi visos politikas izstrādāšanas, pārvaldības un īstenošanas aspektos. Jāņem vērā nepieciešamā informācija un publicitāte, lai nodrošinātu visu dalībnieku iesaistīšanu valsts stratēģiju sagatavošanā un vēlākajos to īstenošanas posmos.

3.6.   Kopienas instrumentu savstarpējā papildinātība

Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

Jāveicina strukturālās, nodarbinātības un lauku attīstības politikas sinerģija. Šajā sakarā dalībvalstīm jānodrošina to pasākumu papildinātība un saskanība noteiktā teritorijā un noteiktā darbības jomā, ko finansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālais fonds, Eiropas Zivsaimniecības fonds un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai. Valsts stratēģiskajā pamatprincipu kopumā/valsts stratēģiskajā plānā būtu jānosaka galvenie principi, kas attiecas uz dažādu fondu atbalstīto pasākumu robežlīnijām un koordinēšanas mehānismiem.

Investīcijām infrastruktūrā pamatprincips varētu būt intervences apjoms. Piemēram, investīcijām transportā un citās infrastruktūrās dalībvalstu, reģionālā vai apakšreģionālā mērogā jāizmanto kohēzijas politikas instrumenti, savukārt vietējā mērogā labāk izmantot 3. asī paredzētos pamatpakalpojumu pasākumus, tādējādi nodrošinot saikni starp vietējo un reģionālo līmeni.

Kas attiecas uz cilvēkkapitāla attīstību, atbalsts saistībā ar lauku attīstību ir paredzēts lauksaimniekiem un citiem ekonomikas dalībniekiem, kas iesaistīti lauku ekonomikas dažādošanā. Lauku apvidu iedzīvotāji varētu saņemt atbalstu kā daļu no integrētās, augšupvērstās pieejas. Darbības šajās jomās jāveic pilnīgā saskaņā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģijas mērķiem, kas izklāstīti Izaugsmes un darba vietu integrētajās pamatnostādnēs, un saskaņā ar pasākumiem, ko veic atbilstīgi Lisabonas procesa valsts reformu programmām. Darba programma “Izglītība un mācības 2010” cenšas sasniegt tos Lisabonas stratēģijas mērķus, kas saistīti ar izglītību un mācībām. Mūžizglītība ir šīs programmas uzmanības lokā, tā attiecas uz visiem izglītības un mācību līmeņiem un veidiem, tostarp lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozari.

4.   ZIŅOJUMU SNIEGŠANAS SISTĒMA

Regulā (EK) Nr. 1698/2005 paredzēta Kopienas un valsts līmeņa stratēģiju mērķtiecīga uzraudzība. Progresa ziņojumu pamatā būs vienota uzraudzības un izvērtēšanas sistēma, ko izveidos sadarbībā ar dalībvalstīm.

Sistēma nodrošinās ierobežotu skaitu vienotu rādītāju un vienotas metodes. To papildinās katrai programmai raksturīgie rādītāji, kas nepieciešami, lai atspoguļotu katras programmas sfēras specifiku.

Vienoto rādītāju kopums ļaus summēt rezultātus un efektivitāti ES mērogā un palīdzēs novērtēt panākumus Kopienas prioritāšu sasniegšanā. Sākumposma rādītāji, kas noteikti plānošanas laikposma sākumā, ļaus novērtēt sākotnējo situāciju un veidot pamatu programmas stratēģijas tālākai attīstībai.

Tiks veikta pastāvīga novērtēšana, kas aptvers programmas līmeņa iepriekšējo novērtējumu, vidusposma novērtējumu un pēcnovērtējumu, ka arī citas novērtēšanas darbības, ko uzskatīs par lietderīgām, lai uzlabotu programmas pārvaldību un efektu. Līdztekus tam tiks veikti Kopienas līmeņa tematiskie pētījumi un sintēzes novērtēšana, kā arī dažādi pasākumi, lai pilnveidotu Eiropas lauku attīstības tīklu kā atbalsta platformu informācijas apmaiņai un resursu palielināšanai saistībā ar novērtējuma pasākumiem dalībvalstīs. Daloties informācijā par labu praksi un novērtējuma rezultātiem, iespējams būtiski veicināt lauku attīstības efektivitāti. Šajā sakarā Eiropas tīklam jābūt galvenajam kontaktu veicinātājam.

---

(1)  Eiropas Padomes Luksemburgas sanāksmes (1997. gada 12. un 13. decembris), Berlīnes sanāksmes (1999. gada 24. un 25. marts) un Briseles sanāksmes (2002. gada 24. un 25. oktobris) prezidentvalsts secinājumi.

(2)  ESAO definīcija pamatojas uz to iedzīvotāju īpatsvaru, kuri dzīvo lauku pašvaldību teritorijā (t.i., pašvaldībās, kurās iedzīvotāju blīvums mazāks par 150 iedzīvotājiem uz km2) noteiktā NUTS III reģionā. Skatīt paplašināto ietekmes novērtējumu SEC(2004) 931. Šī ir vienīgā starptautiski atzītā lauku apvidu definīcija. Tomēr dažos gadījumos tajā nav pilnībā ņemti vērā iedzīvotāji, kas dzīvo blīvāk apdzīvotos lauku apvidos, īpaši piepilsētu zonā. Saistībā ar šīm pamatnostādnēm to izmanto tikai statistiskiem un aprakstošiem nolūkiem.

(3)  Aprēķināts, pamatojoties uz IKP, vadoties pēc pirktspējas paritātes.

(4)  Prezidentvalsts secinājumi, Eiropadomes sanāksme Briselē (2005. gada 22. un 23. martā).

(5)  Prezidentvalsts secinājumi, Eiropadomes sanāksme Briselē (2005. gada 16. un 17. jūnijā).

(6)  Šajā sakarā jāņem vērā arī Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgās komitejas darbs.

(7)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

(8)  Prezidentvalsts secinājumi, Eiropas Padomes sanāksme Briselē (2004. gada 25. un 26. martā).

(9)  Prezidentvalsts secinājumi, Eiropas Padomes sanāksme Briselē (2005. gada 22. un 23. martā).

(10)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/30

---

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 20. februāris)

par Horvātijas pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/648/EK

(2006/145/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004 (2004. gada 22. marts) par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (1), un jo īpaši tās 1.a pantu un 2. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā apstiprināja Eiropas partnerības ieviešanu, lai realizētu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu stabilizācijas un asociācijas procesā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā apstiprināja Eiropas partnerības ieviešanu, lai realizētu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu stabilizācijas un asociācijas procesā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 533/2004 2. pantā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumu par Eiropas partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī jebkuriem turpmākajiem pielāgojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 533/2004 2. pantā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumu par Eiropas partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī jebkuriem turpmākajiem pielāgojumiem.

| (3) | Padome 2004. gada 13. septembrī pieņēma Eiropas partnerību ar Horvātiju (2). |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 13. septembrī pieņēma Eiropas partnerību ar Horvātiju (2).

| (4) | Dalībvalstis 2005. gada 3. oktobrī sāka sarunas ar Horvātiju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Sarunu virzība būs atkarīga no Horvātijas panākumiem, kas gūti, gatavojoties pievienoties ES, inter alia vērtējot to, kā tiek īstenota pievienošanās partnerība, ko regulāri pārskatīs. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis 2005. gada 3. oktobrī sāka sarunas ar Horvātiju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Sarunu virzība būs atkarīga no Horvātijas panākumiem, kas gūti, gatavojoties pievienoties ES, inter alia vērtējot to, kā tiek īstenota pievienošanās partnerība, ko regulāri pārskatīs.

| (5) | Tādēļ ir ieteicams pieņemt pievienošanās partnerību, kas atjaunina pašreizējo partnerību, lai apzinātu jaunās prioritātes turpmākam darbam, balstoties uz secinājumiem 2005. gada progresa ziņojumā par Horvātijai gatavošanos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir ieteicams pieņemt pievienošanās partnerību, kas atjaunina pašreizējo partnerību, lai apzinātu jaunās prioritātes turpmākam darbam, balstoties uz secinājumiem 2005. gada progresa ziņojumā par Horvātijai gatavošanos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā.

| (6) | Regulā (EK) Nr. 533/2004 paredzēts, ka Eiropas partnerības pārraudzību nodrošinās ar mehānismu palīdzību, kas ieviesti stabilizācijas un asociācijas procesa ietvaros. |
| --- | --- |

(6)

Regulā (EK) Nr. 533/2004 paredzēts, ka Eiropas partnerības pārraudzību nodrošinās ar mehānismu palīdzību, kas ieviesti stabilizācijas un asociācijas procesa ietvaros.

| (7) | Lai sagatavotos tālākai integrācijai Eiropas Savienībā, Horvātijai būtu jāizstrādā plāns ar grafiku un informāciju par īpašiem pasākumiem, lai izpildītu šīs Eiropas partnerības prioritātes. |
| --- | --- |

(7)

Lai sagatavotos tālākai integrācijai Eiropas Savienībā, Horvātijai būtu jāizstrādā plāns ar grafiku un informāciju par īpašiem pasākumiem, lai izpildītu šīs Eiropas partnerības prioritātes.

| (8) | Lēmums 2004/648/EK tādēļ būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(8)

Lēmums 2004/648/EK tādēļ būtu jāatceļ,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Horvātijas pievienošanās partnerības principi, prioritātes un nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 1.a pantu ir noteikti šā lēmuma pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa.

2. pants

Eiropas partnerības ieviešanu pārrauga ar mehānismu palīdzību, kas izveidoti stabilizācijas un asociācijas procesā, jo īpaši ar Komisijas sagatavotu gada progresa ziņojumu palīdzību.

3. pants

Lēmumu 2004/648/EK atceļ.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2006. gada 20. februārī

Padomes vārdā ––

priekšsēdētājs

J. PRÖLL

---

(1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 296/2006 (OV L 47, 17.2.2006., 7. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2004/648/EK (2004. gada 13. septembris) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem Eiropas partnerībā ar Horvātiju (OV L 297, 22.9.2004., 19. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

HORVĀTIJAS PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA 2005

1.   IEVADS

Eiropadome Saloniku sanāksmē apstiprināja Eiropas partnerības ieviešanu, lai realizētu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu stabilizācijas un asociācijas procesā.

Eiropas partnerību ar Horvātiju Padome apstiprināja 2004. gada 13. septembrī. 2005. gada 3. oktobrī dalībvalstis sāka sarunas ar Horvātiju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Ir ieteicams pieņemt pievienošanās partnerību, kas atjaunina iepriekšējo Eiropas partnerību, balstoties uz secinājumiem Komisijas 2005. gada progresa ziņojumā par Horvātiju. Šī jaunā Eiropas partnerība nosaka jaunas darbības prioritātes. Šīs prioritātes ir piemērotas valsts īpašām vajadzībām un sagatavotības pakāpei un vajadzības gadījumā tiks atjauninātas. Eiropas partnerībā iekļautas arī pamatnostādnes finanšu palīdzības sniegšanai valstij.

Tiek gaidīts, ka Horvātija izstrādās plānu, kurā būs iekļauts grafiks un īpaši pasākumi, kas paredzēti, lai risinātu pievienošanās partnerības prioritāros jautājumus.

2.   PRINCIPI

Stabilizācijas un asociācijas process joprojām ir pamats Rietumbalkānu valstu virzībā uz pievienošanos Eiropas Savienībai nākotnē.

Horvātijai galvenās prioritātes saistītas ar tās spēju izpildīt 1993. gada Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē noteiktos kritērijus un nosacījumus, kas izstrādāti stabilizācijas un asociācijas procesam, jo īpaši nosacījumus, kas definēti Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas galotņu tikšanās galīgajā deklarācijā un Saloniku darba kārtībā, ka arī prasības Padomes 2005. gada 3. oktobrī pieņemtajā sarunu struktūrā.

3.   PRIORITĀTES

Šajā Eiropas Partnerībā uzskaitītās prioritātes ir izraudzītas, balstoties uz to, ka ir pamatoti uzskatīt, ka Horvātija var dažu turpmāko gadu laikā tās izpildīt vai panākt ievērojamu progresu to izpildē. Izšķir īstermiņa prioritātes, kas ir jāizpilda viena vai divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kas jāizpilda trīs vai četru gadu laikā. Šīs prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz to īstenošanu. Ņemot vērā to, ka acquis ieviešana un piemērošana prasa būtiskas izmaksas, kā arī ES prasību sarežģītību dažās jomās, šajā partnerībā pašlaik nav iekļauti visi svarīgie uzdevumi. Nākotnes partnerībās būs iekļautas tālākās prioritātes atbilstīgi valsts panāktajam progresam.

No īstermiņa prioritātēm galvenās ir noteiktas un sagrupētas 3.1. iedaļas sākumā. Šo galveno prioritāšu secība nav saistīta ar to svarīgumu.

3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES

Galvenās prioritātes

| — | Īstenot tiesu reformas stratēģiju un rīcības plānu, apspriežoties ar ieinteresētajām struktūrām, tostarp pieņemot jaunus vajadzīgus tiesību aktus. |
| --- | --- |

—

Īstenot tiesu reformas stratēģiju un rīcības plānu, apspriežoties ar ieinteresētajām struktūrām, tostarp pieņemot jaunus vajadzīgus tiesību aktus.

| — | Pieņemt un sākt īstenot valsts stratēģiju korupcijas novēršanai un apkarošanai un sniegt vajadzīgo koordināciju tās īstenošanā iesaistīto attiecīgo pārvaldes iestāžu un struktūru starpā, tostarp padarot Korupcijas un organizētās noziedzības likvidēšanas dienestu par pilnīgi darbspējīgu struktūru. |
| --- | --- |

—

Pieņemt un sākt īstenot valsts stratēģiju korupcijas novēršanai un apkarošanai un sniegt vajadzīgo koordināciju tās īstenošanā iesaistīto attiecīgo pārvaldes iestāžu un struktūru starpā, tostarp padarot Korupcijas un organizētās noziedzības likvidēšanas dienestu par pilnīgi darbspējīgu struktūru.

| — | Paātrināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām ieviešanu. Jo īpaši ātri veikt pasākumus, lai nodrošinātu mazākumtautību proporcionālu pārstāvniecību vietējās un reģionālās pašvaldībās, valsts iestādēs un tiesu iestādēs, kā arī valsts pārvaldes struktūrās. |
| --- | --- |

—

Paātrināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām ieviešanu. Jo īpaši ātri veikt pasākumus, lai nodrošinātu mazākumtautību proporcionālu pārstāvniecību vietējās un reģionālās pašvaldībās, valsts iestādēs un tiesu iestādēs, kā arī valsts pārvaldes struktūrās.

| — | Pabeigt bēgļu atgriešanās procesu, tostarp pabeigt visas īpašuma atgūšanas, atjaunošanas un izmitināšanas lietas agrākajiem mājokļa apdzīvošanas/īres tiesību turētājiem, un turpmāk stiprināt reģionālo sadarbību, lai paātrinātu bēgļu atgriešanās un vietējās integrācijas procesu, jo īpaši, sekmējot Sarajevas deklarācijas īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Pabeigt bēgļu atgriešanās procesu, tostarp pabeigt visas īpašuma atgūšanas, atjaunošanas un izmitināšanas lietas agrākajiem mājokļa apdzīvošanas/īres tiesību turētājiem, un turpmāk stiprināt reģionālo sadarbību, lai paātrinātu bēgļu atgriešanās un vietējās integrācijas procesu, jo īpaši, sekmējot Sarajevas deklarācijas īstenošanu.

| — | Izvērst centienus, kas vērsti uz reģiona pilsoņu samierināšanu. |
| --- | --- |

—

Izvērst centienus, kas vērsti uz reģiona pilsoņu samierināšanu.

| — | Uzturēt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai. |
| --- | --- |

—

Uzturēt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai.

| — | Strādāt, lai rastu galīgus risinājumus neatrisinātiem divpusējiem jautājumiem, it sevišķi robežjautājumiem ar Slovēniju, Serbiju un Melnkalni un Bosniju un Hercegovinu. |
| --- | --- |

—

Strādāt, lai rastu galīgus risinājumus neatrisinātiem divpusējiem jautājumiem, it sevišķi robežjautājumiem ar Slovēniju, Serbiju un Melnkalni un Bosniju un Hercegovinu.

| — | Nodrošināt pareizu visu to saistību īstenošanu, kas uzņemtas ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) tādās jomās kā konkurences politika; sevišķi tas attiecas uz vajadzību pieņemt un īstenot atjaunošanas plānu tērauda nozarē, un nekustamā īpašuma iegāde. Pabeigt aizsāktās un gaidāmās sarunas par tirdzniecības jautājumiem, kas saistīti ar SAN (piemēram, par protokolu, ar ko ievieš cukura tarifa kvotu, paplašināšanās protokolu un turpmākas tirdzniecības koncesijas lauksaimniecības un zvejniecības produktiem). |
| --- | --- |

—

Nodrošināt pareizu visu to saistību īstenošanu, kas uzņemtas ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) tādās jomās kā konkurences politika; sevišķi tas attiecas uz vajadzību pieņemt un īstenot atjaunošanas plānu tērauda nozarē, un nekustamā īpašuma iegāde. Pabeigt aizsāktās un gaidāmās sarunas par tirdzniecības jautājumiem, kas saistīti ar SAN (piemēram, par protokolu, ar ko ievieš cukura tarifa kvotu, paplašināšanās protokolu un turpmākas tirdzniecības koncesijas lauksaimniecības un zvejniecības produktiem).

Politiskie kritēriji

Demokrātija un tiesiskums

| — | Veikt pasākumus, lai pieņemtu saskaņotus un pastāvīgus tiesību aktus vēlēšanu jomā, ar kuriem reglamentē tādus jautājumus kā balsotāju saraksti, balsošana ārvalstīs un kampaņu pārskatāma finansēšana. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, lai pieņemtu saskaņotus un pastāvīgus tiesību aktus vēlēšanu jomā, ar kuriem reglamentē tādus jautājumus kā balsotāju saraksti, balsošana ārvalstīs un kampaņu pārskatāma finansēšana.

Valsts pārvalde

| — | Pilnībā īstenot valsts pārvaldes reformas pasākumus attiecībā uz pieņemšanu darbā, paaugstināšanu un apmācību un uzlabot personāla pārvaldību visās valsts pārvaldes struktūrās, lai nodrošinātu valsts dienestu atbildību, efektivitāti, atklātību, pārskatāmību, depolitizāciju un augsta līmeņa profesionālismu. |
| --- | --- |

—

Pilnībā īstenot valsts pārvaldes reformas pasākumus attiecībā uz pieņemšanu darbā, paaugstināšanu un apmācību un uzlabot personāla pārvaldību visās valsts pārvaldes struktūrās, lai nodrošinātu valsts dienestu atbildību, efektivitāti, atklātību, pārskatāmību, depolitizāciju un augsta līmeņa profesionālismu.

| — | Nodrošināt uzieto nepilnību efektīvu novēršanu attiecībā uz civilo kontroli pār visiem drošības dienestiem. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt uzieto nepilnību efektīvu novēršanu attiecībā uz civilo kontroli pār visiem drošības dienestiem.

Tiesu sistēma

| — | Veikt pārmaiņas, samazinot lietu uzkrāšanos tiesās. |
| --- | --- |

—

Veikt pārmaiņas, samazinot lietu uzkrāšanos tiesās.

| — | Gūt panākumus, racionalizējot tiesu organizāciju, tostarp izstrādājot mūsdienīgas informācijas tehnoloģiju sistēmas. |
| --- | --- |

—

Gūt panākumus, racionalizējot tiesu organizāciju, tostarp izstrādājot mūsdienīgas informācijas tehnoloģiju sistēmas.

| — | Nodibināt atklātu, taisnīgu un pārredzamu darbā pieņemšanas, izvērtēšanas un paaugstināšanas sistēmu un uzlabot tiesu iestāžu profesionālismu, nodrošinot adekvātu valsts finansējumu tiesnešu, prokuroru un administratīvā personāla kvalitatīvai izglītošanai. |
| --- | --- |

—

Nodibināt atklātu, taisnīgu un pārredzamu darbā pieņemšanas, izvērtēšanas un paaugstināšanas sistēmu un uzlabot tiesu iestāžu profesionālismu, nodrošinot adekvātu valsts finansējumu tiesnešu, prokuroru un administratīvā personāla kvalitatīvai izglītošanai.

| — | Veikt pasākumus tiesu nolēmumu pareizas un pilnīgas izpildes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus tiesu nolēmumu pareizas un pilnīgas izpildes nodrošināšanai.

| — | Nodrošināt tiesu un juridiskās palīdzības pieejamību un atvēlēt atbilstīgus budžeta resursus; pastiprināt apmācību ES likumdošanā. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt tiesu un juridiskās palīdzības pieejamību un atvēlēt atbilstīgus budžeta resursus; pastiprināt apmācību ES likumdošanā.

Korupcijas novēršanas politika

| — | Turpināt izstrādāt uzvedības/ētikas kodeksus ierēdņiem un vēlētiem pārstāvjiem, kā arī rīcības plānus korupcijas novēršanai attiecīgajās tiesību aizsardzības iestādēs (robežsardze, policija, muita, tiesu ierēdņi). |
| --- | --- |

—

Turpināt izstrādāt uzvedības/ētikas kodeksus ierēdņiem un vēlētiem pārstāvjiem, kā arī rīcības plānus korupcijas novēršanai attiecīgajās tiesību aizsardzības iestādēs (robežsardze, policija, muita, tiesu ierēdņi).

| — | Veikt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tiesiskais regulējums korupcijas novēršanai ir saskaņots un tiek vienveidīgi piemērots un izpildīts, un nodrošinātu lielāku pūliņu pielikšanu, lai aktīvi novērstu, atklātu un efektīvi sauktu pie atbildības par korupciju, it sevišķi augsta līmeņa korupciju. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tiesiskais regulējums korupcijas novēršanai ir saskaņots un tiek vienveidīgi piemērots un izpildīts, un nodrošinātu lielāku pūliņu pielikšanu, lai aktīvi novērstu, atklātu un efektīvi sauktu pie atbildības par korupciju, it sevišķi augsta līmeņa korupciju.

| — | Pieņemt konkrētus lēmumus informētības palielināšanai par korupciju kā nopietnu kriminālnoziegumu. |
| --- | --- |

—

Pieņemt konkrētus lēmumus informētības palielināšanai par korupciju kā nopietnu kriminālnoziegumu.

Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

| — | Veicināt cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un principiem, kas noteikti Eiropas Padomes mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijā un ir saskaņā ar ES dalībvalstu paraugpraksi. |
| --- | --- |

—

Veicināt cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un principiem, kas noteikti Eiropas Padomes mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijā un ir saskaņā ar ES dalībvalstu paraugpraksi.

| — | Gādāt par to, lai visi noziegumi ar etnisku motivāciju tiktu pareizi izmeklēti un tiktu celtas prasības tiesā. |
| --- | --- |

—

Gādāt par to, lai visi noziegumi ar etnisku motivāciju tiktu pareizi izmeklēti un tiktu celtas prasības tiesā.

| — | Turpināt izpildīt stratēģiju un rīcības plānu čigānu aizsardzībai un integrācijai un nodrošināt nepieciešamo līdzekļu pieejamību. |
| --- | --- |

—

Turpināt izpildīt stratēģiju un rīcības plānu čigānu aizsardzībai un integrācijai un nodrošināt nepieciešamo līdzekļu pieejamību.

| — | Izstrādāt un sākt īstenot vispārēju pretdiskriminācijas stratēģiju. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt un sākt īstenot vispārēju pretdiskriminācijas stratēģiju.

| — | Pārskatīt tiesību aktus par audiovizuālajiem informācijas nesējiem saskaņā ar 2004. gada februārī formulētajiem Eiropas Padomes, Komisijas un EDSO kopīgās ekspertu misijas ieteikumiem. It sevišķi pārskatīt Likumu par elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai izveidotu pārskatāmu, paredzamu un efektīvu tiesisko regulējumu un nodrošinātu Elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes neatkarību; nodrošināt, lai Horvātijas radio un televīzija un to Programmu padome darbojas neatkarīgi un saglabā stabilitāti, kamēr tiek pārskatīts Horvātijas Likums par radio un televīziju. Veikt turpmākus pasākumus, lai neslavas celšana nebūtu krimināli sodāms nodarījums. |
| --- | --- |

—

Pārskatīt tiesību aktus par audiovizuālajiem informācijas nesējiem saskaņā ar 2004. gada februārī formulētajiem Eiropas Padomes, Komisijas un EDSO kopīgās ekspertu misijas ieteikumiem. It sevišķi pārskatīt Likumu par elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai izveidotu pārskatāmu, paredzamu un efektīvu tiesisko regulējumu un nodrošinātu Elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes neatkarību; nodrošināt, lai Horvātijas radio un televīzija un to Programmu padome darbojas neatkarīgi un saglabā stabilitāti, kamēr tiek pārskatīts Horvātijas Likums par radio un televīziju. Veikt turpmākus pasākumus, lai neslavas celšana nebūtu krimināli sodāms nodarījums.

Reģionālie jautājumi un starptautiskie pienākumi

| — | Būtiski uzlabot kara noziegumu iztiesāšanu, jo sevišķi nodrošinot etnisko aizspriedumu izbeigšanu pret serbiem, un no valstiskās izcelsmes neatkarīgu kriminālatbildības standartu piemērošanu. |
| --- | --- |

—

Būtiski uzlabot kara noziegumu iztiesāšanu, jo sevišķi nodrošinot etnisko aizspriedumu izbeigšanu pret serbiem, un no valstiskās izcelsmes neatkarīgu kriminālatbildības standartu piemērošanu.

| — | Attiecībā uz bēgļu atgriešanos bez kavēšanās pabeigt jau iesniegto mitekļu atjaunošanas lūgumu izskatīšanu; atjaunot visus namus, par kuriem būs pieņemts pozitīvs lēmums līdz 2005. gada beigām, un līdz 2006. gada beigām – visus citus namus, par kuriem tiks pieņemts pozitīvs lēmums. Bez turpmākas kavēšanās pabeigt namu īpašumu atgūšanu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz bēgļu atgriešanos bez kavēšanās pabeigt jau iesniegto mitekļu atjaunošanas lūgumu izskatīšanu; atjaunot visus namus, par kuriem būs pieņemts pozitīvs lēmums līdz 2005. gada beigām, un līdz 2006. gada beigām – visus citus namus, par kuriem tiks pieņemts pozitīvs lēmums. Bez turpmākas kavēšanās pabeigt namu īpašumu atgūšanu.

| — | Nekavējoties sākt un pabeigt Mājokļu programmu tiem bēgļiem, kas zaudējuši īres/mājokļa aizņemšanas tiesības ārpus apvidiem, par kuriem valsts izrāda īpašas rūpes, un paātrināt Mājokļu programmu tiem bēgļiem, kas atgriežas apvidos, par kuriem valsts izrāda īpašas rūpes. Nodrošināt piemērotu reklāmas/informācijas kampaņu. |
| --- | --- |

—

Nekavējoties sākt un pabeigt Mājokļu programmu tiem bēgļiem, kas zaudējuši īres/mājokļa aizņemšanas tiesības ārpus apvidiem, par kuriem valsts izrāda īpašas rūpes, un paātrināt Mājokļu programmu tiem bēgļiem, kas atgriežas apvidos, par kuriem valsts izrāda īpašas rūpes. Nodrošināt piemērotu reklāmas/informācijas kampaņu.

| — | Nodrošināt pietiekamu koordināciju un sadarbību visu attiecīgo varas iestāžu starpā valdības un pašvaldību līmenī jautājumos par bēgļu atgriešanos. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt pietiekamu koordināciju un sadarbību visu attiecīgo varas iestāžu starpā valdības un pašvaldību līmenī jautājumos par bēgļu atgriešanos.

| — | Radīt sociālos un ekonomiskos apstākļus, kas uzlabotu gaisotni bēgļu reintegrācijai un atgriezušos personu pieņemšanu kopienās, kuras tos uzņem, arī ar reģionālās attīstības programmām skartajos apvidos. Atjaunot iespēju iesniegt pilsonības atzīšanas prasījumus un izskatīt visus iesniegumus, kas iesniegti pēc iepriekšējā termiņa beigām. |
| --- | --- |

—

Radīt sociālos un ekonomiskos apstākļus, kas uzlabotu gaisotni bēgļu reintegrācijai un atgriezušos personu pieņemšanu kopienās, kuras tos uzņem, arī ar reģionālās attīstības programmām skartajos apvidos. Atjaunot iespēju iesniegt pilsonības atzīšanas prasījumus un izskatīt visus iesniegumus, kas iesniegti pēc iepriekšējā termiņa beigām.

| — | Pilnīgi īstenot nolīgumus ar kaimiņvalstīm, it sevišķi par tirdzniecību, cīņu pret organizēto noziedzību, robežu pārraudzību un atpakaļuzņemšanu, pārrobežu sadarbību un tiesu iestāžu un policijas sadarbību, tostarp kara noziegumos, un noslēgt šādus vēl nenoslēgtus nolīgumus. |
| --- | --- |

—

Pilnīgi īstenot nolīgumus ar kaimiņvalstīm, it sevišķi par tirdzniecību, cīņu pret organizēto noziedzību, robežu pārraudzību un atpakaļuzņemšanu, pārrobežu sadarbību un tiesu iestāžu un policijas sadarbību, tostarp kara noziegumos, un noslēgt šādus vēl nenoslēgtus nolīgumus.

Ekonomiskie kritēriji

| — | Saglabāt piesardzīgu, uz stabilitāti vērstu makroekonomikas politiku, tostarp uz tirgus pamata izstrādātu monetāru instrumentu izveidošanu, lai paaugstinātu monetārās politikas efektivitāti. |
| --- | --- |

—

Saglabāt piesardzīgu, uz stabilitāti vērstu makroekonomikas politiku, tostarp uz tirgus pamata izstrādātu monetāru instrumentu izveidošanu, lai paaugstinātu monetārās politikas efektivitāti.

| — | Pastiprināt fiskālo konsolidāciju uz pastāvīgu struktūrpasākumu pamata, it sevišķi subsīdiju un sociālo tēriņu jomā, un atrisināt jautājumu par t.s. “veco pensiju parādu” tādā veidā, ka tas neapdraud fiskālo konsolidāciju. Sākt īstenot turpmākus pasākumus visaptverošai veselības nozares reformai ar nolūku uzlabot tās finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

—

Pastiprināt fiskālo konsolidāciju uz pastāvīgu struktūrpasākumu pamata, it sevišķi subsīdiju un sociālo tēriņu jomā, un atrisināt jautājumu par t.s. “veco pensiju parādu” tādā veidā, ka tas neapdraud fiskālo konsolidāciju. Sākt īstenot turpmākus pasākumus visaptverošai veselības nozares reformai ar nolūku uzlabot tās finansiālo stāvokli.

| — | Turpināt strukturālās reformas valsts finanšu jomā, it sevišķi izdevumu pārvaldības jomā. Izveidot pārskatāmas un racionālas parādu pārvaldības rīcībspējas. |
| --- | --- |

—

Turpināt strukturālās reformas valsts finanšu jomā, it sevišķi izdevumu pārvaldības jomā. Izveidot pārskatāmas un racionālas parādu pārvaldības rīcībspējas.

| — | Paātrināt Privatizācijas fonda portfeļa uzņēmumu privatizāciju. Paātrināt lielo valsts uzņēmumu pārstrukturēšanu un privatizāciju vai likvidāciju, it sevišķi lauksaimniecības, tērauda un kuģubūves rūpniecībā. Īstenot turpmākus komunālo pakalpojumu (elektrosakaru, enerģijas, naftas utt.) uzņēmumu pārstrukturēšanas soļus. Uzlabot privatizācijas procesa pārskatāmību. |
| --- | --- |

—

Paātrināt Privatizācijas fonda portfeļa uzņēmumu privatizāciju. Paātrināt lielo valsts uzņēmumu pārstrukturēšanu un privatizāciju vai likvidāciju, it sevišķi lauksaimniecības, tērauda un kuģubūves rūpniecībā. Īstenot turpmākus komunālo pakalpojumu (elektrosakaru, enerģijas, naftas utt.) uzņēmumu pārstrukturēšanas soļus. Uzlabot privatizācijas procesa pārskatāmību.

| — | Turpināt uzlabot uzņēmējdarbības vidi, vienkāršojot noteikumus iekļūšanai tirgū un izkļūšanai no tā. It sevišķi, paātrināt reģistrācijas procedūras un uzlabot bankrota noteikumu īstenošanu un uzlabot nosacījumus privāto uzņēmumu attīstībai un tiešiem ārvalstu ieguldījumiem, tostarp uzlabojot administratīvo efektivitāti. |
| --- | --- |

—

Turpināt uzlabot uzņēmējdarbības vidi, vienkāršojot noteikumus iekļūšanai tirgū un izkļūšanai no tā. It sevišķi, paātrināt reģistrācijas procedūras un uzlabot bankrota noteikumu īstenošanu un uzlabot nosacījumus privāto uzņēmumu attīstībai un tiešiem ārvalstu ieguldījumiem, tostarp uzlabojot administratīvo efektivitāti.

| — | Paātrināt zemes reformu un jo īpaši lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju, izveidojot mūsdienīgu un racionālu kadastru un zemes reģistru, lai likvidētu esošos šķēršļus zemes un mājokļu tirgus attīstībai. |
| --- | --- |

—

Paātrināt zemes reformu un jo īpaši lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju, izveidojot mūsdienīgu un racionālu kadastru un zemes reģistru, lai likvidētu esošos šķēršļus zemes un mājokļu tirgus attīstībai.

| — | Izstrādāt makroekonomikas statistiku. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt makroekonomikas statistiku.

Spēja uzņemties dalības pienākumus

Brīva preču aprite

| — | Pabeigt pastāvošās tiesiskās un iestāžu sistēmas pārstrukturēšanu, lai nodrošinātu reglamentācijas, akreditācijas, standartizācijas un ražojumu sertifikācijas funkciju nošķiršanu, un izveidot ar acquis saskanīgas tirgus uzraudzības struktūras. Paātrināt Eiropas standartu pieņemšanu. Turpināt darbu pie vecās un jaunās pieejas direktīvu transponēšanas. |
| --- | --- |

—

Pabeigt pastāvošās tiesiskās un iestāžu sistēmas pārstrukturēšanu, lai nodrošinātu reglamentācijas, akreditācijas, standartizācijas un ražojumu sertifikācijas funkciju nošķiršanu, un izveidot ar acquis saskanīgas tirgus uzraudzības struktūras. Paātrināt Eiropas standartu pieņemšanu. Turpināt darbu pie vecās un jaunās pieejas direktīvu transponēšanas.

| — | Sākt caurskatīt valsts tiesību aktus, lai konstatētu neatbilstības EK Līguma 28., 29. un 30. pantam, plānot to novēršanu un nepieļaut jaunu šķēršļu radīšanu. |
| --- | --- |

—

Sākt caurskatīt valsts tiesību aktus, lai konstatētu neatbilstības EK Līguma 28., 29. un 30. pantam, plānot to novēršanu un nepieļaut jaunu šķēršļu radīšanu.

Tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

| — | Sākt saskaņošanu ar acquis jautājumos par profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, tostarp izveidot nepieciešamo administratīvo rīcībspēju. |
| --- | --- |

—

Sākt saskaņošanu ar acquis jautājumos par profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, tostarp izveidot nepieciešamo administratīvo rīcībspēju.

| — | Sākt caurskatīt valsts tiesību aktus, lai konstatētu ierobežojumus attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistrācijas tiesībām un pakalpojumu sniegšanas brīvību, plānot to novēršanu un nepieļaut jaunu šķēršļu radīšanu. |
| --- | --- |

—

Sākt caurskatīt valsts tiesību aktus, lai konstatētu ierobežojumus attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistrācijas tiesībām un pakalpojumu sniegšanas brīvību, plānot to novēršanu un nepieļaut jaunu šķēršļu radīšanu.

| — | Stiprināt valsts pārvaldes iestādes rīcībspēju pasta pakalpojumu jomā un nodrošināt to neatkarību. |
| --- | --- |

—

Stiprināt valsts pārvaldes iestādes rīcībspēju pasta pakalpojumu jomā un nodrošināt to neatkarību.

Kapitāla brīva aprite

| — | Uzlabot tiesību aktus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā un sākt nodrošināt efektīvu īstenošanu. Stiprināt finanšu izmeklēšanas nodaļas (FIN) administratīvās spējas un uzlabot tās sadarbību ar citām iestādēm, kas iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanā. |
| --- | --- |

—

Uzlabot tiesību aktus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā un sākt nodrošināt efektīvu īstenošanu. Stiprināt finanšu izmeklēšanas nodaļas (FIN) administratīvās spējas un uzlabot tās sadarbību ar citām iestādēm, kas iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanā.

| — | Vienkāršot atļauju izsniegšanas procedūras ES pilsoņiem iegādāties nekustamo īpašumu bez diskriminācijas un būtiski samazināt iekrājušos pieteikumu skaitu. |
| --- | --- |

—

Vienkāršot atļauju izsniegšanas procedūras ES pilsoņiem iegādāties nekustamo īpašumu bez diskriminācijas un būtiski samazināt iekrājušos pieteikumu skaitu.

Valsts iepirkums

| — | Pabeigt Horvātijas iepirkuma likumu un īstenošanas noteikumu pieskaņošanu, tostarp valsts līgumu, koncesiju un pārskatīšanas procedūru jomā. |
| --- | --- |

—

Pabeigt Horvātijas iepirkuma likumu un īstenošanas noteikumu pieskaņošanu, tostarp valsts līgumu, koncesiju un pārskatīšanas procedūru jomā.

| — | Palielināt Valsts iepirkumu biroja administratīvo jaudu, lai tas spētu veikt funkcijas, kas tam noteiktas Valsts iepirkumu likumā. |
| --- | --- |

—

Palielināt Valsts iepirkumu biroja administratīvo jaudu, lai tas spētu veikt funkcijas, kas tam noteiktas Valsts iepirkumu likumā.

Intelektuālā īpašuma tiesības

| — | Uzlabot intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības, it sevišķi, nostiprinot administratīvo jaudu, arī tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs. |
| --- | --- |

—

Uzlabot intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības, it sevišķi, nostiprinot administratīvo jaudu, arī tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs.

Konkurence

| — | Nodrošināt turpmāku primāro un sekundāro tiesību aktu saskaņošanu, lai būtu iespējama efektīva pretmonopolu un valsts atbalsta kontrole ar saistošiem lēmumiem, ko piemēro visās tautsaimniecības nozarēs un – attiecībā uz valsts atbalstu – gan atbalsta shēmām, gan individuāliem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt turpmāku primāro un sekundāro tiesību aktu saskaņošanu, lai būtu iespējama efektīva pretmonopolu un valsts atbalsta kontrole ar saistošiem lēmumiem, ko piemēro visās tautsaimniecības nozarēs un – attiecībā uz valsts atbalstu – gan atbalsta shēmām, gan individuāliem atbalsta pasākumiem.

| — | Palielināt Konkurences aģentūras administratīvo kapacitāti un neatkarību gan valsts atbalsta, gan pretmonopolu darbības jomā. Nodrošināt tiesnešu kompetences attīstību un apmācības konkurences jautājumos. |
| --- | --- |

—

Palielināt Konkurences aģentūras administratīvo kapacitāti un neatkarību gan valsts atbalsta, gan pretmonopolu darbības jomā. Nodrošināt tiesnešu kompetences attīstību un apmācības konkurences jautājumos.

| — | Pastiprināt pretmonopola tiesību aktu izpildi, it sevišķi, labāk koncentrējoties uz smagu konkurences izkropļojumu novēršanu un ieviešot atturošu naudas sodu režīmu. Pastiprināt valsts atbalsta tiesību aktu izpildi, it sevišķi, nodrošinot paziņošanas pienākuma ievērošanu un aktīvu visu atbalsta pasākumu izvērtēšanu. |
| --- | --- |

—

Pastiprināt pretmonopola tiesību aktu izpildi, it sevišķi, labāk koncentrējoties uz smagu konkurences izkropļojumu novēršanu un ieviešot atturošu naudas sodu režīmu. Pastiprināt valsts atbalsta tiesību aktu izpildi, it sevišķi, nodrošinot paziņošanas pienākuma ievērošanu un aktīvu visu atbalsta pasākumu izvērtēšanu.

| — | Nodrošināt visu esošo atbalsta shēmu un nodokļu likumu saskaņotību ar acquis valsts atbalsta jomā. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt visu esošo atbalsta shēmu un nodokļu likumu saskaņotību ar acquis valsts atbalsta jomā.

| — | Pieņemt un sākt īstenot dzīvotspējīgas pārstrukturēšanas programmas tērauda un kuģubūves nozarēs saskaņā ar ES prasībām. |
| --- | --- |

—

Pieņemt un sākt īstenot dzīvotspējīgas pārstrukturēšanas programmas tērauda un kuģubūves nozarēs saskaņā ar ES prasībām.

| — | Nodrošināt valsts atbalsta pārskatāmību, izveidojot visaptverošu uzskaiti un ziņojot par visiem visos pārvaldes līmeņos spēkā esošajiem atbalsta pasākumiem un vairot konkurences principu apzināšanos. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt valsts atbalsta pārskatāmību, izveidojot visaptverošu uzskaiti un ziņojot par visiem visos pārvaldes līmeņos spēkā esošajiem atbalsta pasākumiem un vairot konkurences principu apzināšanos.

Finanšu pakalpojumi

| — | Nostiprināt normatīvo un administratīvo sistēmu finanšu pakalpojumu uzraudzībai, it sevišķi sagatavoties pārējai uz plānoto integrēto ārpusbanku finanšu pakalpojumu pārraudzības iestādi. |
| --- | --- |

—

Nostiprināt normatīvo un administratīvo sistēmu finanšu pakalpojumu uzraudzībai, it sevišķi sagatavoties pārējai uz plānoto integrēto ārpusbanku finanšu pakalpojumu pārraudzības iestādi.

| — | Sagatavot jaunā kapitāla prasību sistēmas kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām ieviešanu. |
| --- | --- |

—

Sagatavot jaunā kapitāla prasību sistēmas kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām ieviešanu.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

| — | Nostiprināt valsts pārvaldes iestādes kapacitāti telekomunikāciju jomā un nodrošināt tās neatkarību. |
| --- | --- |

—

Nostiprināt valsts pārvaldes iestādes kapacitāti telekomunikāciju jomā un nodrošināt tās neatkarību.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

| — | Nodrošināt pilnīgu SAPARD/IPARD aģentūras funkcionalitāti. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt pilnīgu SAPARD/IPARD aģentūras funkcionalitāti.

| — | Paātrināt darbu, lai ierīkotu kārtīgu zemes gabalu identifikācijas sistēmu un liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu. |
| --- | --- |

—

Paātrināt darbu, lai ierīkotu kārtīgu zemes gabalu identifikācijas sistēmu un liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu.

| — | Nostiprināt lauksaimniecības statistikas datu apkopošanu un apstrādi atbilstīgi ES standartiem un metodēm. |
| --- | --- |

—

Nostiprināt lauksaimniecības statistikas datu apkopošanu un apstrādi atbilstīgi ES standartiem un metodēm.

| — | Izstrādāt lauku attīstības stratēģijas un politikas instrumentus lauku attīstības programmu izveidei, īstenošanai, vadībai, pārraudzībai, kontrolei un novērtēšanai. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt lauku attīstības stratēģijas un politikas instrumentus lauku attīstības programmu izveidei, īstenošanai, vadībai, pārraudzībai, kontrolei un novērtēšanai.

Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika

| — | Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis veterinārajā un fitosanitārajā nozarē, uzlabot inspicēšanas kārtību, modernizēt agrārās un pārtikas rūpniecības uzņēmumus, lai izpildītu ES higiēnas prasības. |
| --- | --- |

—

Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis veterinārajā un fitosanitārajā nozarē, uzlabot inspicēšanas kārtību, modernizēt agrārās un pārtikas rūpniecības uzņēmumus, lai izpildītu ES higiēnas prasības.

| — | Izstrādāt visaptverošu stratēģiju pārtikas nekaitīguma un veterinārās un fitosanitārās politikas jomā. Nostiprināt vajadzīgās administratīvās struktūras un uzlabot to savstarpējo koordināciju, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju pārtikas nekaitīguma paaugstināšanai visā pārtikas ķēdē. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt visaptverošu stratēģiju pārtikas nekaitīguma un veterinārās un fitosanitārās politikas jomā. Nostiprināt vajadzīgās administratīvās struktūras un uzlabot to savstarpējo koordināciju, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju pārtikas nekaitīguma paaugstināšanai visā pārtikas ķēdē.

Zivsaimniecība

| — | Nostiprināt zivsaimniecības politikas administratīvās struktūras, jo sevišķi – inspekciju. |
| --- | --- |

—

Nostiprināt zivsaimniecības politikas administratīvās struktūras, jo sevišķi – inspekciju.

| — | Sākt veidot zvejas kuģu datorizētu reģistru. |
| --- | --- |

—

Sākt veidot zvejas kuģu datorizētu reģistru.

| — | Attiecībā uz Horvātijas vienpusēji izsludināto aizsargājamo ekoloģisko un zvejas zonu turpināt 2004. gada jūnijā panāktās trīspusējās vienošanās īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz Horvātijas vienpusēji izsludināto aizsargājamo ekoloģisko un zvejas zonu turpināt 2004. gada jūnijā panāktās trīspusējās vienošanās īstenošanu.

Transporta politika

| — | Turpināt ES standartu īstenošanu sociālo un tehnisko autotransporta tiesību aktu jomā un drošības standartu īstenošanu jūras satiksmē. |
| --- | --- |

—

Turpināt ES standartu īstenošanu sociālo un tehnisko autotransporta tiesību aktu jomā un drošības standartu īstenošanu jūras satiksmē.

| — | Nostiprināt administratīvo rīcībspēju dzelzceļa nozarē. |
| --- | --- |

—

Nostiprināt administratīvo rīcībspēju dzelzceļa nozarē.

| — | Nodrošināt neatkarīgas negadījumu izmeklēšanas iestādes ierīkošanu un nostiprināt valsts pārvaldes iestādes aviācijas nozarē. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt neatkarīgas negadījumu izmeklēšanas iestādes ierīkošanu un nostiprināt valsts pārvaldes iestādes aviācijas nozarē.

| — | Noslēgt Eiropas kopējās gaisa telpas (EKGT) nolīgumu ar protokolu par pārejas pasākumiem, lai ieviestu ES aeronavigācijas tiesību aktus. |
| --- | --- |

—

Noslēgt Eiropas kopējās gaisa telpas (EKGT) nolīgumu ar protokolu par pārejas pasākumiem, lai ieviestu ES aeronavigācijas tiesību aktus.

Enerģētika

| — | Turpināt ES acquis īstenošanu attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju. |
| --- | --- |

—

Turpināt ES acquis īstenošanu attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju.

| — | Nodrošināt valsts pārvaldes iestādes rīcībspēju un neatkarīgu darbošanos. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt valsts pārvaldes iestādes rīcībspēju un neatkarīgu darbošanos.

| — | Sākt īstenot saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu uzņemtās saistības. |
| --- | --- |

—

Sākt īstenot saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu uzņemtās saistības.

| — | Stiprināt administratīvo kapacitāti un uzlabot saskaņojumu ar acquis energoefektivitātes, atjaunīgo enerģijas avotu un kodolenerģijas jomā, kā arī nodrošināt augsta līmeņa kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju. |
| --- | --- |

—

Stiprināt administratīvo kapacitāti un uzlabot saskaņojumu ar acquis energoefektivitātes, atjaunīgo enerģijas avotu un kodolenerģijas jomā, kā arī nodrošināt augsta līmeņa kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju.

Nodokļi

| — | Paātrināt nodokļu tiesību aktu saskaņošanu acquis un nodrošināt to faktisku izpildi, pievēršot īpašu uzmanību brīvajām zonām PVN režīma teritoriālajā piemērošanā un esošo PVN nulles likmju atcelšanā. |
| --- | --- |

—

Paātrināt nodokļu tiesību aktu saskaņošanu acquis un nodrošināt to faktisku izpildi, pievēršot īpašu uzmanību brīvajām zonām PVN režīma teritoriālajā piemērošanā un esošo PVN nulles likmju atcelšanā.

| — | Sākt tiesību aktu tiešo nodokļu jomā, tostarp noteikumu par informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm, saskaņošanu ar acquis, lai atvieglotu tādu pasākumu izpildi, ar ko apkaro nodokļu nemaksāšanu un krāpšanos ar nodokļiem. |
| --- | --- |

—

Sākt tiesību aktu tiešo nodokļu jomā, tostarp noteikumu par informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm, saskaņošanu ar acquis, lai atvieglotu tādu pasākumu izpildi, ar ko apkaro nodokļu nemaksāšanu un krāpšanos ar nodokļiem.

| — | Pieņemt par saistošiem Uzvedības kodeksa principus nodokļu uzlikšanā uzņēmējdarbībai un nodrošināt, lai jaunie nodokļu pasākumi atbilstu šiem principiem. |
| --- | --- |

—

Pieņemt par saistošiem Uzvedības kodeksa principus nodokļu uzlikšanā uzņēmējdarbībai un nodrošināt, lai jaunie nodokļu pasākumi atbilstu šiem principiem.

| — | Ievērojami palielināt nodokļu un muitas dienestu jaudas, it sevišķi attiecībā uz iekasēšanas un kontroles funkcijām; turpināt veidot funkcionējošu un ar pietiekamu personālu apgādātu akcīzes nodokļa dienestu; vienkāršot procedūru efektīvai sodīšanai par nodokļu likumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

—

Ievērojami palielināt nodokļu un muitas dienestu jaudas, it sevišķi attiecībā uz iekasēšanas un kontroles funkcijām; turpināt veidot funkcionējošu un ar pietiekamu personālu apgādātu akcīzes nodokļa dienestu; vienkāršot procedūru efektīvai sodīšanai par nodokļu likumu pārkāpumiem.

| — | Turpināt IT sistēmu izveidošanu, lai nodrošinātu elektronisku datu apmaiņu ar ES un tās dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

Turpināt IT sistēmu izveidošanu, lai nodrošinātu elektronisku datu apmaiņu ar ES un tās dalībvalstīm.

Statistika

| — | Stiprināt Horvātijas Statistikas biroja administratīvo kapacitāti, reformēt tās reģionālās iestādes un uzlabot koordināciju ar citiem oficiālās statistikas veidotājiem. |
| --- | --- |

—

Stiprināt Horvātijas Statistikas biroja administratīvo kapacitāti, reformēt tās reģionālās iestādes un uzlabot koordināciju ar citiem oficiālās statistikas veidotājiem.

| — | Attīstīt uzņēmējdarbības un sociālo statistiku. |
| --- | --- |

—

Attīstīt uzņēmējdarbības un sociālo statistiku.

Sociālā politika un nodarbinātība

| — | Turpināt saskaņošanu ar acquis darba tiesību, veselības un drošības, dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas jomā. |
| --- | --- |

—

Turpināt saskaņošanu ar acquis darba tiesību, veselības un drošības, dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas jomā.

| — | Pastiprināt saistīto administratīvo un izpildes struktūru un ministriju savstarpējo koordināciju. |
| --- | --- |

—

Pastiprināt saistīto administratīvo un izpildes struktūru un ministriju savstarpējo koordināciju.

Uzņēmumu un rūpniecības politika

| — | Turpināt uzņēmumu reģistrācijas procedūras vienkāršošanu un paātrināšanu; ieviest MVU tiešsaistes piekļuvi atsevišķām valdības iestādēm; turpmāk attīstīt reglamentācijas ietekmes novērtēšanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt uzņēmumu reģistrācijas procedūras vienkāršošanu un paātrināšanu; ieviest MVU tiešsaistes piekļuvi atsevišķām valdības iestādēm; turpmāk attīstīt reglamentācijas ietekmes novērtēšanu.

| — | Turpināt īstenot Eiropas mazo uzņēmumu hartu. |
| --- | --- |

—

Turpināt īstenot Eiropas mazo uzņēmumu hartu.

Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija

| — | Izstrādāt plašu un saskanīgu stratēģiju reģionālās attīstības jomā. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt plašu un saskanīgu stratēģiju reģionālās attīstības jomā.

| — | Izraudzīties galvenās pārvaldes iestādes un struktūras strukturālo instrumentu īstenošanai un palielināt to kapacitāti. |
| --- | --- |

—

Izraudzīties galvenās pārvaldes iestādes un struktūras strukturālo instrumentu īstenošanai un palielināt to kapacitāti.

Tiesiskums, brīvība un drošība

| — | Nostiprināt robežu pārvaldību, it sevišķi, pastiprinot jūras robežu uzraudzību; īstenot integrēto robežu pārvaldības stratēģiju (tostarp attiecībā uz atpakaļuzņemšanu); palielināt investīcijas tehniskajās ierīcēs un infrastruktūrā; pieņemt papildu personālu un sagādāt piemērotu mācību infrastruktūru. |
| --- | --- |

—

Nostiprināt robežu pārvaldību, it sevišķi, pastiprinot jūras robežu uzraudzību; īstenot integrēto robežu pārvaldības stratēģiju (tostarp attiecībā uz atpakaļuzņemšanu); palielināt investīcijas tehniskajās ierīcēs un infrastruktūrā; pieņemt papildu personālu un sagādāt piemērotu mācību infrastruktūru.

| — | Uzlabot aparatūru viltotu un falsificētu dokumentu atklāšanai un sarīkot mācības personālam diplomātiskajās pārstāvniecībās un konsulārajos birojos. |
| --- | --- |

—

Uzlabot aparatūru viltotu un falsificētu dokumentu atklāšanai un sarīkot mācības personālam diplomātiskajās pārstāvniecībās un konsulārajos birojos.

| — | Turpināt saskaņot ar acquis tiesību aktus par patvērumu. Izveidot pastāvīgu valsts uzņemšanas centru patvēruma meklētājiem. |
| --- | --- |

—

Turpināt saskaņot ar acquis tiesību aktus par patvērumu. Izveidot pastāvīgu valsts uzņemšanas centru patvēruma meklētājiem.

| — | Uzlabot koordināciju starp tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu sistēmu, jo īpaši saistībā ar saimnieciskiem noziegumiem, organizēto noziedzību, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un korupciju; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu un stiprināt narkomānijas izskaušanu un narkotiku pieprasījuma samazināšanu; nodrošināt efektīvus pasākumus cīņai pret cilvēku tirdzniecību un starptautisku cilvēku kontrabandu, īpašu uzmanību pievēršot upuru aizsardzībai un sociālajai reintegrācijai. Sniegt nepieciešamo speciālo apmācību tiesībaizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

—

Uzlabot koordināciju starp tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu sistēmu, jo īpaši saistībā ar saimnieciskiem noziegumiem, organizēto noziedzību, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un korupciju; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu un stiprināt narkomānijas izskaušanu un narkotiku pieprasījuma samazināšanu; nodrošināt efektīvus pasākumus cīņai pret cilvēku tirdzniecību un starptautisku cilvēku kontrabandu, īpašu uzmanību pievēršot upuru aizsardzībai un sociālajai reintegrācijai. Sniegt nepieciešamo speciālo apmācību tiesībaizsardzības iestādēm.

| — | Paplašināt starptautisko sadarbību terorisma jomā un pilnīgi īstenot attiecīgās starptautiskās konvencijas; uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp policiju un izmeklēšanas dienestiem valstī un ar citām valstīm; pastiprināt terora aktu finansēšanas vai sagatavošanas novēršanu. |
| --- | --- |

—

Paplašināt starptautisko sadarbību terorisma jomā un pilnīgi īstenot attiecīgās starptautiskās konvencijas; uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp policiju un izmeklēšanas dienestiem valstī un ar citām valstīm; pastiprināt terora aktu finansēšanas vai sagatavošanas novēršanu.

Vide

| — | Turpināt izstrādāt horizontālus tiesību aktus, tostarp par ietekmes uz vidi novērtēšanu un sabiedrības iesaistīšanos. |
| --- | --- |

—

Turpināt izstrādāt horizontālus tiesību aktus, tostarp par ietekmes uz vidi novērtēšanu un sabiedrības iesaistīšanos.

| — | Skaidri definēt pienākumus un pastiprināt administratīvo un funkcionālo kapacitāti valdības un reģionālo pašvaldību līmenī, lai nodrošinātu plānošanu, tostarp finanšu stratēģiju sagatavošanu. |
| --- | --- |

—

Skaidri definēt pienākumus un pastiprināt administratīvo un funkcionālo kapacitāti valdības un reģionālo pašvaldību līmenī, lai nodrošinātu plānošanu, tostarp finanšu stratēģiju sagatavošanu.

| — | Turpināt stiprināt valsts un reģionālo pārbaudes dienestu rīcībspēju un nodrošināt tiem iespēju racionāli īstenot vides tiesību aktus. |
| --- | --- |

—

Turpināt stiprināt valsts un reģionālo pārbaudes dienestu rīcībspēju un nodrošināt tiem iespēju racionāli īstenot vides tiesību aktus.

| — | Steidzami pieņemt atkritumu apsaimniekošanas plānu un uzsākt tā īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Steidzami pieņemt atkritumu apsaimniekošanas plānu un uzsākt tā īstenošanu.

Muitas savienība

| — | Turpināt stiprināt muitas dienestu administratīvo un operatīvo rīcībspēju, jo īpaši attiecībā uz preferenciālās izcelsmes noteikumu kontroli, un paātrināt saskaņošanu ar ES Muitas acquis. Padarīt pilnīgi funkcionālu Muitas apmācības centru. |
| --- | --- |

—

Turpināt stiprināt muitas dienestu administratīvo un operatīvo rīcībspēju, jo īpaši attiecībā uz preferenciālās izcelsmes noteikumu kontroli, un paātrināt saskaņošanu ar ES Muitas acquis. Padarīt pilnīgi funkcionālu Muitas apmācības centru.

| — | Turpināt izstrādāt vajadzīgās IT sistēmas, lai nodrošinātu elektronisku datu apmaiņu ar ES un tās dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

Turpināt izstrādāt vajadzīgās IT sistēmas, lai nodrošinātu elektronisku datu apmaiņu ar ES un tās dalībvalstīm.

| — | Pieņemt un īstenot muitas dienestu ētikas kodeksu. |
| --- | --- |

—

Pieņemt un īstenot muitas dienestu ētikas kodeksu.

Ārējās attiecības

| — | Turpināt tirdzniecības liberalizācijas politiku, īstenojot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, PTO saistības un divpusējos brīvās tirdzniecības nolīgumus. Veikt priekšdarbus topošajam reģionālajam Dienvidaustrumu Eiropas brīvās tirdzniecības nolīgumam. |
| --- | --- |

—

Turpināt tirdzniecības liberalizācijas politiku, īstenojot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, PTO saistības un divpusējos brīvās tirdzniecības nolīgumus. Veikt priekšdarbus topošajam reģionālajam Dienvidaustrumu Eiropas brīvās tirdzniecības nolīgumam.

| — | Gādāt par to, lai tirdzniecības aizsardzības pasākumi atbilstu SAN un PTO uzliktajiem pienākumiem. |
| --- | --- |

—

Gādāt par to, lai tirdzniecības aizsardzības pasākumi atbilstu SAN un PTO uzliktajiem pienākumiem.

| — | Pabeigt sarunas un pilnībā īstenot protokolu par tarifa kvotas cukuram īstenošanu SAN, lai sagatavotu Horvātijas cukura nozari vajadzīgajiem pielāgojumiem, lai tā darbotos reālos un ekonomiski ilgtspējīgos apstākļos. Sarunu par protokolu iznākumi neskar iestāšanās sarunu iznākumus. |
| --- | --- |

—

Pabeigt sarunas un pilnībā īstenot protokolu par tarifa kvotas cukuram īstenošanu SAN, lai sagatavotu Horvātijas cukura nozari vajadzīgajiem pielāgojumiem, lai tā darbotos reālos un ekonomiski ilgtspējīgos apstākļos. Sarunu par protokolu iznākumi neskar iestāšanās sarunu iznākumus.

Finanšu kontrole

| — | Pieņemt saskaņotus reglamentējošos noteikumus par valsts iekšējo finanšu kontroli uz stratēģiskā dokumenta pamata. |
| --- | --- |

—

Pieņemt saskaņotus reglamentējošos noteikumus par valsts iekšējo finanšu kontroli uz stratēģiskā dokumenta pamata.

| — | Turpināt ieviest un nostiprināt valsts iekšējās kontroles funkcijas, nodrošinot atbilstīgu personālu, apmācību un ierīces. |
| --- | --- |

—

Turpināt ieviest un nostiprināt valsts iekšējās kontroles funkcijas, nodrošinot atbilstīgu personālu, apmācību un ierīces.

| — | Izveidot efektīvu procedūru, kā atklāt nelikumības un gadījumus, kad ir aizdomas par krāpšanu, kas skar Kopienas finansiālās intereses, attiecīgi rīkoties, veikt turpmākus pasākumus un ziņot Komisijai par tiem, un izveidot nepieciešamās administratīvās struktūras šo interešu efektīvai un pietiekamai aizsardzībai un sadarbībai ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. |
| --- | --- |

—

Izveidot efektīvu procedūru, kā atklāt nelikumības un gadījumus, kad ir aizdomas par krāpšanu, kas skar Kopienas finansiālās intereses, attiecīgi rīkoties, veikt turpmākus pasākumus un ziņot Komisijai par tiem, un izveidot nepieciešamās administratīvās struktūras šo interešu efektīvai un pietiekamai aizsardzībai un sadarbībai ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai.

3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES

Politiskie kritēriji

Demokrātija un tiesiskums

Valsts pārvalde

| — | Turpināt ar ES acquis tieši saistīto izveidošanas procesu un ieviest reformas valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošanai kopumā. |
| --- | --- |

—

Turpināt ar ES acquis tieši saistīto izveidošanas procesu un ieviest reformas valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošanai kopumā.

Tiesu sistēma

| — | Turpināt tiesu reformas ieviešanu, ietverot apmācības, un veikt pasākumus, lai vēl vairāk samazinātu lietu uzkrāšanos visās tiesās. |
| --- | --- |

—

Turpināt tiesu reformas ieviešanu, ietverot apmācības, un veikt pasākumus, lai vēl vairāk samazinātu lietu uzkrāšanos visās tiesās.

| — | Turpināt racionalizēt tiesu organizāciju, tostarp izstrādāt mūsdienīgas informācijas tehnoloģiju sistēmas. |
| --- | --- |

—

Turpināt racionalizēt tiesu organizāciju, tostarp izstrādāt mūsdienīgas informācijas tehnoloģiju sistēmas.

| — | Nodrošināt tiesu lēmumu regulāru un racionālu izpildi. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt tiesu lēmumu regulāru un racionālu izpildi.

Korupcijas novēršanas politika

| — | Veicināt turpmāku progresu cīņā pret korupciju un īstenot ar to saistītos tiesību aktus. Jo īpaši izveidot speciālistu vienības korupcijas apkarošanai attiecīgajos dienestos un nodrošināt tām pienācīgas apmācības un resursus. |
| --- | --- |

—

Veicināt turpmāku progresu cīņā pret korupciju un īstenot ar to saistītos tiesību aktus. Jo īpaši izveidot speciālistu vienības korupcijas apkarošanai attiecīgajos dienestos un nodrošināt tām pienācīgas apmācības un resursus.

| — | Nodrošināt, lai tiktu ievēroti starptautiskajos dokumentus noteiktie standarti, pieņemot atbilstīgus tiesību aktus un administratīvos pasākumus. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, lai tiktu ievēroti starptautiskajos dokumentus noteiktie standarti, pieņemot atbilstīgus tiesību aktus un administratīvos pasākumus.

Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

| — | Nodrošināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām pilnīgu īstenošanu, it sevišķi mazākumtautību proporcionālas pārstāvības ziņā. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām pilnīgu īstenošanu, it sevišķi mazākumtautību proporcionālas pārstāvības ziņā.

| — | Turpināt vispārējas pretdiskriminācijas stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt vispārējas pretdiskriminācijas stratēģijas īstenošanu.

| — | Turpināt uzlabot čigānu stāvokli, pastiprinot attiecīgās stratēģijas īstenošanu, tostarp nodrošinot nepieciešamo finansiālo atbalstu valsts un vietējā līmenī, pasākumus pret diskrimināciju, kas vērsti uz nodarbinātības iespēju veicināšanu, izglītības pieejamības palielināšanu un mājokļu apstākļu uzlabošanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt uzlabot čigānu stāvokli, pastiprinot attiecīgās stratēģijas īstenošanu, tostarp nodrošinot nepieciešamo finansiālo atbalstu valsts un vietējā līmenī, pasākumus pret diskrimināciju, kas vērsti uz nodarbinātības iespēju veicināšanu, izglītības pieejamības palielināšanu un mājokļu apstākļu uzlabošanu.

| — | Turpināt uzlabot sociālos un saimnieciskos apstākļus, lai uzlabotu attieksmi per personām, kas atgriezušās, un šo personu integrēšanos attiecīgajās kopienās. |
| --- | --- |

—

Turpināt uzlabot sociālos un saimnieciskos apstākļus, lai uzlabotu attieksmi per personām, kas atgriezušās, un šo personu integrēšanos attiecīgajās kopienās.

Reģionālie jautājumi un starptautiskie pienākumi

| — | Nodrošināt galīgi noslēgto vienošanos par patlaban vēl risināmajiem divpusējiem jautājumiem, sevišķi robežproblēmām, vienmērīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt galīgi noslēgto vienošanos par patlaban vēl risināmajiem divpusējiem jautājumiem, sevišķi robežproblēmām, vienmērīgu īstenošanu.

| — | Turpināt īstenot pastāvošās divpusējās vienošanās. |
| --- | --- |

—

Turpināt īstenot pastāvošās divpusējās vienošanās.

Ekonomiskie kritēriji

| — | Turpināt ilgtspējīgas vidējā termiņa fiskālās infrastruktūras ieviešanu, pastāvīgi samazinot vispārējo valsts tēriņu, vispārējā valsts budžeta deficīta un parāda daļu IKP. Noteikt prioritātes publiskā sektora izdevumos, lai iegūtu resursus ar acquis saistītiem izdevumiem. Īstenot plašu veselības aprūpes un pensiju sistēmas reformu. Turpināt samazināt subsīdijas lieliem zaudējumus radošiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Turpināt ilgtspējīgas vidējā termiņa fiskālās infrastruktūras ieviešanu, pastāvīgi samazinot vispārējo valsts tēriņu, vispārējā valsts budžeta deficīta un parāda daļu IKP. Noteikt prioritātes publiskā sektora izdevumos, lai iegūtu resursus ar acquis saistītiem izdevumiem. Īstenot plašu veselības aprūpes un pensiju sistēmas reformu. Turpināt samazināt subsīdijas lieliem zaudējumus radošiem uzņēmumiem.

| — | Turpināt pārdot valdības mazākuma daļas un akciju kontrolpaketes sabiedrībās, kuras ir Privatizācijas fonda pārziņā. |
| --- | --- |

—

Turpināt pārdot valdības mazākuma daļas un akciju kontrolpaketes sabiedrībās, kuras ir Privatizācijas fonda pārziņā.

| — | Turpmāk uzlabot apstākļus privāto uzņēmumu radīšanai un attīstībai un tiešiem ārvalstu ieguldījumiem. |
| --- | --- |

—

Turpmāk uzlabot apstākļus privāto uzņēmumu radīšanai un attīstībai un tiešiem ārvalstu ieguldījumiem.

| — | Panākt būtisku progresu finanšu disciplīnas nostiprināšanā lielos uzņēmumos, it sevišķi tērauda, kuģubūves un dzelzceļa nozarē. |
| --- | --- |

—

Panākt būtisku progresu finanšu disciplīnas nostiprināšanā lielos uzņēmumos, it sevišķi tērauda, kuģubūves un dzelzceļa nozarē.

| — | Pabeigt zemes reformu, īpašu uzsvaru liekot uz lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju. |
| --- | --- |

—

Pabeigt zemes reformu, īpašu uzsvaru liekot uz lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju.

| — | Turpināt darba tirgus un izglītības reformu, domājot par darbaspēka piedalīšanās un nodarbinātības pieaugumu. |
| --- | --- |

—

Turpināt darba tirgus un izglītības reformu, domājot par darbaspēka piedalīšanās un nodarbinātības pieaugumu.

Spēja uzņemties dalības pienākumus

Brīva preču aprite

| — | Panākt būtisku progresu vecās pieejas direktīvu (tādu kā medikamentu un ķimikāliju jomā) un jaunās pieejas direktīvu transponēšanā un dalības priekšnoteikumu izpildē Eiropas standartizācijas struktūrām CEN, Cenelec un ETSI. |
| --- | --- |

—

Panākt būtisku progresu vecās pieejas direktīvu (tādu kā medikamentu un ķimikāliju jomā) un jaunās pieejas direktīvu transponēšanā un dalības priekšnoteikumu izpildē Eiropas standartizācijas struktūrām CEN, Cenelec un ETSI.

Darba ņēmēju brīva pārvietošanās

| — | Atcelt visus diskriminējošos pasākumus attiecībā pret ES migrējošiem darba ņēmējiem un ES pilsoņiem. |
| --- | --- |

—

Atcelt visus diskriminējošos pasākumus attiecībā pret ES migrējošiem darba ņēmējiem un ES pilsoņiem.

| — | Pastiprināt administratīvās struktūras sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanai. |
| --- | --- |

—

Pastiprināt administratīvās struktūras sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanai.

Tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

| — | Likvidēt atlikušos šķēršļus attiecībā uz fiziskām un juridiskām personām pārrobežu pakalpojumu radīšanai un sniegšanai no ES. |
| --- | --- |

—

Likvidēt atlikušos šķēršļus attiecībā uz fiziskām un juridiskām personām pārrobežu pakalpojumu radīšanai un sniegšanai no ES.

| — | Panākt būtisku progresu profesionālās kvalifikācijas un diplomu atzīšanas saskaņošanā ar ES acquis, ietverot apmācību; turpmāk attīstīt vajadzīgās administratīvās struktūras. |
| --- | --- |

—

Panākt būtisku progresu profesionālās kvalifikācijas un diplomu atzīšanas saskaņošanā ar ES acquis, ietverot apmācību; turpmāk attīstīt vajadzīgās administratīvās struktūras.

Kapitāla brīva aprite

| — | Panākt būtisku progresu atlikušo kapitāla pārvietošanas ierobežojumu novēršanā, jo īpaši nekustamā īpašuma iegādē, saskaņā ar SAN pienākumiem. |
| --- | --- |

—

Panākt būtisku progresu atlikušo kapitāla pārvietošanas ierobežojumu novēršanā, jo īpaši nekustamā īpašuma iegādē, saskaņā ar SAN pienākumiem.

| — | Pabeigt efektīva režīma izveidi cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, jo īpaši nodrošinot to, ka iestādes ir pilnīgi darbspējīgas, pietiekami apgādātas ar resursiem un to darbība ir labi koordinēta ar atbilstīgajām pašmāju un starptautiskajām iestādēm. |
| --- | --- |

—

Pabeigt efektīva režīma izveidi cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, jo īpaši nodrošinot to, ka iestādes ir pilnīgi darbspējīgas, pietiekami apgādātas ar resursiem un to darbība ir labi koordinēta ar atbilstīgajām pašmāju un starptautiskajām iestādēm.

Valsts iepirkums

| — | Īstenot publiskā iepirkuma režīmu līdz ar visām attiecīgajām administratīvajām struktūrām un darbam vajadzīgajiem instrumentiem un panākt būtisku progresu darbā, kura nolūks ir panākt pilnīgu saskaņotību ar ES acquis, gādājot par to, lai publiskā iepirkuma noteikumus efektīvi īsteno visas līgumslēdzējas iestādes un vienības visos līmeņos. Veicināt elektronisku līdzekļu izmantošanu iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

—

Īstenot publiskā iepirkuma režīmu līdz ar visām attiecīgajām administratīvajām struktūrām un darbam vajadzīgajiem instrumentiem un panākt būtisku progresu darbā, kura nolūks ir panākt pilnīgu saskaņotību ar ES acquis, gādājot par to, lai publiskā iepirkuma noteikumus efektīvi īsteno visas līgumslēdzējas iestādes un vienības visos līmeņos. Veicināt elektronisku līdzekļu izmantošanu iepirkuma procedūrās.

Intelektuālā īpašuma tiesības

| — | Pabeigt saskaņošanu intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā un stiprināt cīņu pret pirātismu un viltošanu. |
| --- | --- |

—

Pabeigt saskaņošanu intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā un stiprināt cīņu pret pirātismu un viltošanu.

| — | Turpināt intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) izpildes nostiprināšanu un pirātisma un viltošanas apjomu samazināšanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) izpildes nostiprināšanu un pirātisma un viltošanas apjomu samazināšanu.

Konkurence

| — | Turpināt stiprināt prettrestu un valsts atbalsta varu un izveidot uzticamu izpildes reģistru. Būtiski uzlabot pārskatāmību valsts atbalsta jomā. |
| --- | --- |

—

Turpināt stiprināt prettrestu un valsts atbalsta varu un izveidot uzticamu izpildes reģistru. Būtiski uzlabot pārskatāmību valsts atbalsta jomā.

| — | Attīstīt konkurences tiesību un politikas apmācību visos pārvaldes un tiesu sistēmas līmeņos. |
| --- | --- |

—

Attīstīt konkurences tiesību un politikas apmācību visos pārvaldes un tiesu sistēmas līmeņos.

Finanšu pakalpojumi

| — | Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu ar ES uzraudzības normām un turpināt nostiprināt uzraudzības praksi. |
| --- | --- |

—

Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu ar ES uzraudzības normām un turpināt nostiprināt uzraudzības praksi.

| — | Pabeigt jaunā kapitāla prasību satvara kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Pabeigt jaunā kapitāla prasību satvara kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām īstenošanu.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

| — | Pieņemt vajadzīgos primāros un sekundāros tiesību aktus, lai pabeigtu reglamentējošus noteikumus un ieviestu konkurenci visās jomās. |
| --- | --- |

—

Pieņemt vajadzīgos primāros un sekundāros tiesību aktus, lai pabeigtu reglamentējošus noteikumus un ieviestu konkurenci visās jomās.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

| — | Stiprināt tirgus un lauku attīstības politikai vajadzīgās administratīvās struktūras. |
| --- | --- |

—

Stiprināt tirgus un lauku attīstības politikai vajadzīgās administratīvās struktūras.

| — | Izveidot ES standartiem atbilstošu vīna dārzu reģistru. |
| --- | --- |

—

Izveidot ES standartiem atbilstošu vīna dārzu reģistru.

| — | Turpināt sagatavošanās darbus efektīvu un finansiāli stabilu maksājumu organizāciju izveidošanai lauksaimniecības līdzekļu pārvaldības un kontroles vajadzībām atbilstīgi ES prasībām un starptautiskajiem revīzijas standartiem. |
| --- | --- |

—

Turpināt sagatavošanās darbus efektīvu un finansiāli stabilu maksājumu organizāciju izveidošanai lauksaimniecības līdzekļu pārvaldības un kontroles vajadzībām atbilstīgi ES prasībām un starptautiskajiem revīzijas standartiem.

Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika

| — | Turpināt pārtikas tiesību aktu saskaņošanu un stiprināt vajadzīgās ieviešanas struktūras. |
| --- | --- |

—

Turpināt pārtikas tiesību aktu saskaņošanu un stiprināt vajadzīgās ieviešanas struktūras.

| — | Panākt ievērojamu progresu, saskaņojot veterinārijas un fitosanitārijas nozaru tiesību aktus ar acquis, ietverot sistēmu lopu identifikācijai, dzīvnieku atkritumu apstrādi, agrāro un pārtikas iestāžu modernizāciju, dzīvnieku slimību kontroles programmas, augu aizsardzību un sēklu un pavairošanas materiāla kvalitāti; būtiski uzlabot pārbaudes struktūras. |
| --- | --- |

—

Panākt ievērojamu progresu, saskaņojot veterinārijas un fitosanitārijas nozaru tiesību aktus ar acquis, ietverot sistēmu lopu identifikācijai, dzīvnieku atkritumu apstrādi, agrāro un pārtikas iestāžu modernizāciju, dzīvnieku slimību kontroles programmas, augu aizsardzību un sēklu un pavairošanas materiāla kvalitāti; būtiski uzlabot pārbaudes struktūras.

Zivsaimniecība

| — | Būtiski uzlabot administratīvās struktūras un ierīces, lai nodrošinātu zivsaimniecības politikas efektīvu ieviešanu, tostarp resursu pārvaldību, zvejas darbības pārbaudi un kontroli, tirgus politiku, strukturālās programmas un flotes jaudu pārvaldības plānu atbilstīgi pieejamajiem zivju resursiem. |
| --- | --- |

—

Būtiski uzlabot administratīvās struktūras un ierīces, lai nodrošinātu zivsaimniecības politikas efektīvu ieviešanu, tostarp resursu pārvaldību, zvejas darbības pārbaudi un kontroli, tirgus politiku, strukturālās programmas un flotes jaudu pārvaldības plānu atbilstīgi pieejamajiem zivju resursiem.

| — | Pabeigt veidot zvejas kuģu datorizētu reģistru un kuģu satelītnovērošanas sistēmu. |
| --- | --- |

—

Pabeigt veidot zvejas kuģu datorizētu reģistru un kuģu satelītnovērošanas sistēmu.

Transporta politika

| — | Turpināt darbu, lai pilnībā veiktu saskaņošanu ar ES acquis autopārvadājumu jomā. |
| --- | --- |

—

Turpināt darbu, lai pilnībā veiktu saskaņošanu ar ES acquis autopārvadājumu jomā.

| — | Pieņemt īstenošanas tiesību aktus dzelzceļa transportam, it sevišķi noteikumus par savietojamību un neatkarīgu slodzes sadali. |
| --- | --- |

—

Pieņemt īstenošanas tiesību aktus dzelzceļa transportam, it sevišķi noteikumus par savietojamību un neatkarīgu slodzes sadali.

| — | Strādāt, lai panāktu saskaņošanu ar ES acquis iekšējo ūdensceļu transportā, it sevišķi attiecībā uz kuģošanas drošību un upju informācijas dienestiem. |
| --- | --- |

—

Strādāt, lai panāktu saskaņošanu ar ES acquis iekšējo ūdensceļu transportā, it sevišķi attiecībā uz kuģošanas drošību un upju informācijas dienestiem.

| — | Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis jūras satiksmē un nodrošināt pietiekamu karoga valsts kontroli. |
| --- | --- |

—

Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis jūras satiksmē un nodrošināt pietiekamu karoga valsts kontroli.

| — | Panākt tiesību aktu pilnīgu saskaņošanu ar ES acquis aviācijas jomā. |
| --- | --- |

—

Panākt tiesību aktu pilnīgu saskaņošanu ar ES acquis aviācijas jomā.

| — | Turpināt ieviest saprašanās memorandu par Dienvidaustrumeiropas reģionālā transporta galvenā tīkla izveidošanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt ieviest saprašanās memorandu par Dienvidaustrumeiropas reģionālā transporta galvenā tīkla izveidošanu.

Enerģētika

| — | Turpināt palielināt administratīvo kapacitāti un uzlabot saskaņošanu ar acquis energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu, iekšējā enerģijas tirgus (elektrība un gāze) un kodolenerģijas jomā. |
| --- | --- |

—

Turpināt palielināt administratīvo kapacitāti un uzlabot saskaņošanu ar acquis energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu, iekšējā enerģijas tirgus (elektrība un gāze) un kodolenerģijas jomā.

| — | Nodrošināt to, ka naftas krājumi garantē pietiekamu piegādes drošību. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt to, ka naftas krājumi garantē pietiekamu piegādes drošību.

| — | Pienācīgi risināt radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jautājumu. |
| --- | --- |

—

Pienācīgi risināt radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jautājumu.

Nodokļi

| — | Būtiski virzīties uz priekšu, lai pabeigtu saskaņošanu ar nodokļu acquis attiecībā uz PVN, akcīzes nodokli un tiešajiem nodokļiem, kā arī Rīcības kodeksu uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem. |
| --- | --- |

—

Būtiski virzīties uz priekšu, lai pabeigtu saskaņošanu ar nodokļu acquis attiecībā uz PVN, akcīzes nodokli un tiešajiem nodokļiem, kā arī Rīcības kodeksu uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem.

| — | Turpināt nodokļu pārvaldības stiprināšanu – tostarp IT sektorā – un nodrošināt tās pareizu funkcionēšanu, lai sasniegtu ES standartu un IT sistēmu savstarpējo pielāgojamību. Izstrādāt un ieviest Ētikas kodeksu. |
| --- | --- |

—

Turpināt nodokļu pārvaldības stiprināšanu – tostarp IT sektorā – un nodrošināt tās pareizu funkcionēšanu, lai sasniegtu ES standartu un IT sistēmu savstarpējo pielāgojamību. Izstrādāt un ieviest Ētikas kodeksu.

Ekonomikas un tirdzniecības politika

| — | Uzlabot monetāro politiku, lai paplašinātu uz tirgu orientēto monetāro instrumentu izmantošanu un efektivitāti. |
| --- | --- |

—

Uzlabot monetāro politiku, lai paplašinātu uz tirgu orientēto monetāro instrumentu izmantošanu un efektivitāti.

Statistika

| — | Turpināt attīstīt makroekonomikas, uzņēmējdarbības un sociālo statistiku. |
| --- | --- |

—

Turpināt attīstīt makroekonomikas, uzņēmējdarbības un sociālo statistiku.

Sociālā politika un nodarbinātība

| — | Veikt turpmāku saskaņošanu ar acquis un stiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp darba inspekcijas. |
| --- | --- |

—

Veikt turpmāku saskaņošanu ar acquis un stiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp darba inspekcijas.

| — | Atbalstīt sociālo partneru centienus palielināt kapacitāti, it sevišķi ar autonomu divpusēju sociālo dialogu. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt sociālo partneru centienus palielināt kapacitāti, it sevišķi ar autonomu divpusēju sociālo dialogu.

| — | Izstrādāt un īstenot vispārēju nodarbinātības stratēģiju, iesaistot visas ieinteresētās personas, ņemot vērā dalību Eiropas nodarbinātības stratēģijā. Nodrošināt piemērotu analīzes, īstenošanas un novērtēšanas kapacitāti. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt un īstenot vispārēju nodarbinātības stratēģiju, iesaistot visas ieinteresētās personas, ņemot vērā dalību Eiropas nodarbinātības stratēģijā. Nodrošināt piemērotu analīzes, īstenošanas un novērtēšanas kapacitāti.

| — | Izstrādāt un īstenot sociālās iekļautības valsts stratēģiju, ieskaitot datu vākšanu saskaņā ar ES praksi, lai turpmāk piedalītos Eiropas sociālās integrācijas stratēģijā. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt un īstenot sociālās iekļautības valsts stratēģiju, ieskaitot datu vākšanu saskaņā ar ES praksi, lai turpmāk piedalītos Eiropas sociālās integrācijas stratēģijā.

| — | Noteikt cilvēkresursu attīstības vajadzības, gatavojoties Eiropas Sociālajam fondam. |
| --- | --- |

—

Noteikt cilvēkresursu attīstības vajadzības, gatavojoties Eiropas Sociālajam fondam.

Uzņēmumu un rūpniecības politika

| — | Atjaunināt un labāk formulēt politikas pieeju attiecībā uz finanšu instrumentiem MVU, kas ļautu valdībai pāriet no tiešas aizdošanas uz elastīgākām atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

—

Atjaunināt un labāk formulēt politikas pieeju attiecībā uz finanšu instrumentiem MVU, kas ļautu valdībai pāriet no tiešas aizdošanas uz elastīgākām atbalsta shēmām.

Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija

| — | Nodrošināt skaidru pienākumu sadali un pastiprināt koordināciju gan starp ministrijām, gan valdības un pašvaldības iestādēm. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt skaidru pienākumu sadali un pastiprināt koordināciju gan starp ministrijām, gan valdības un pašvaldības iestādēm.

| — | Turpināt palielināt jaudas norīkotajās pārvaldības un maksāšanas iestādēs, tostarp vietējās iestādēs. |
| --- | --- |

—

Turpināt palielināt jaudas norīkotajās pārvaldības un maksāšanas iestādēs, tostarp vietējās iestādēs.

| — | Uzlabot reģionālās attīstības plānu izveidi un īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Uzlabot reģionālās attīstības plānu izveidi un īstenošanu.

| — | Ieviest piemērotas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas un pastiprināt finanšu pārvaldības un kontroles procedūras. |
| --- | --- |

—

Ieviest piemērotas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas un pastiprināt finanšu pārvaldības un kontroles procedūras.

| — | Ieviest adekvātu reģionālo statistiku. |
| --- | --- |

—

Ieviest adekvātu reģionālo statistiku.

Tiesiskums, brīvība un drošība

| — | Valsts tiesību aktus pieskaņot ES normām un paraugpraksei un vēl vairāk pastiprināt robežapsardzību; izstrādāt nacionālās datubāzes un reģistrus un nodrošināt koordināciju starp attiecīgajiem dienestiem. |
| --- | --- |

—

Valsts tiesību aktus pieskaņot ES normām un paraugpraksei un vēl vairāk pastiprināt robežapsardzību; izstrādāt nacionālās datubāzes un reģistrus un nodrošināt koordināciju starp attiecīgajiem dienestiem.

| — | Izveidot valsts datubāzi patvēruma meklētāju personas datu, tostarp pirkstu nospiedumu, pārbaudei, ņemot vērā gatavošanos dalībai EURODAC. |
| --- | --- |

—

Izveidot valsts datubāzi patvēruma meklētāju personas datu, tostarp pirkstu nospiedumu, pārbaudei, ņemot vērā gatavošanos dalībai EURODAC.

| — | Pastiprināt bēgļu integrācijas centienus. |
| --- | --- |

—

Pastiprināt bēgļu integrācijas centienus.

| — | Uzlabot policijas ekipējumu un infrastruktūru, kā arī izveidot datorizētu izmeklēšanas sistēmu; stiprināt sadarbību starp policiju un citām tiesībaizsardzības iestādēm; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu, organizēto noziedzību, ekonomisko noziedzību (tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un naudas viltošanu), krāpšanu un korupciju; uzlabot attiecīgo valsts tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis šajās jomās. |
| --- | --- |

—

Uzlabot policijas ekipējumu un infrastruktūru, kā arī izveidot datorizētu izmeklēšanas sistēmu; stiprināt sadarbību starp policiju un citām tiesībaizsardzības iestādēm; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu, organizēto noziedzību, ekonomisko noziedzību (tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un naudas viltošanu), krāpšanu un korupciju; uzlabot attiecīgo valsts tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis šajās jomās.

| — | Sagatavoties dažādu juridisko instrumentu izmantošanai tiesu sadarbības jomā krimināltiesiskos un civiltiesiskos jautājumos, sniedzot piemērotu apmācību tiesu savstarpējā satiksmē un citos attiecīgos jautājumos. |
| --- | --- |

—

Sagatavoties dažādu juridisko instrumentu izmantošanai tiesu sadarbības jomā krimināltiesiskos un civiltiesiskos jautājumos, sniedzot piemērotu apmācību tiesu savstarpējā satiksmē un citos attiecīgos jautājumos.

Zinātne un pētniecība

| — | Uzsākt plānot un piemērot integrētu pētniecības politiku. |
| --- | --- |

—

Uzsākt plānot un piemērot integrētu pētniecības politiku.

Izglītība un kultūra

| — | Pastiprināt centienus radīt mūsdienīgu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un nodrošināt augstākās izglītības Boloņas kritēriju īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Pastiprināt centienus radīt mūsdienīgu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un nodrošināt augstākās izglītības Boloņas kritēriju īstenošanu.

Vide

| — | Nodrošināt vides aizsardzības prasību integrāciju citu nozaru politikas nospraušanā un īstenošanā. Izstrādāt vides investīciju stratēģiju, pamatojoties uz saskaņošanas izmaksu aplēsēm. Turpināt īstenot horizontālos tiesību aktus. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt vides aizsardzības prasību integrāciju citu nozaru politikas nospraušanā un īstenošanā. Izstrādāt vides investīciju stratēģiju, pamatojoties uz saskaņošanas izmaksu aplēsēm. Turpināt īstenot horizontālos tiesību aktus.

| — | Turpināt darbu pie ES acquis transponēšanas, ar īpašu uzsvaru liekot uz atkritumu apsaimniekošanu, ūdens kvalitāti, gaisa kvalitāti, dabas aizsardzību un integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli. Palielināt investīcijas vides infrastruktūrā, īpašu uzsvaru liekot uz notekūdeņu savākšanu un apstrādi, dzeramā ūdens apgādi un atkritumu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt darbu pie ES acquis transponēšanas, ar īpašu uzsvaru liekot uz atkritumu apsaimniekošanu, ūdens kvalitāti, gaisa kvalitāti, dabas aizsardzību un integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli. Palielināt investīcijas vides infrastruktūrā, īpašu uzsvaru liekot uz notekūdeņu savākšanu un apstrādi, dzeramā ūdens apgādi un atkritumu apsaimniekošanu.

| — | Ratificēt ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienoto Kioto Protokolu. |
| --- | --- |

—

Ratificēt ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienoto Kioto Protokolu.

Patērētāju un veselības aizsardzība

| — | Turpināt saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz pasākumiem saistībā ar drošību un stiprināt iedarbīgai tirgus uzraudzībai nepieciešamās administratīvās jaudas. |
| --- | --- |

—

Turpināt saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz pasākumiem saistībā ar drošību un stiprināt iedarbīgai tirgus uzraudzībai nepieciešamās administratīvās jaudas.

| — | Turpināt saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz pasākumiem, kas nav saistīti ar drošību. |
| --- | --- |

—

Turpināt saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz pasākumiem, kas nav saistīti ar drošību.

Muitas savienība

| — | Stiprināt un konsolidēt muitas dienestu administratīvās un operatīvo kapacitāti. Paplašināt visa personāla apmācību un palielināt ar ES savietojamu informācijas tehnoloģiju izmantošanu, un turpināt sagatavošanos, lai nodrošinātu savstarpēju savienojamību ar ES sistēmām. Stiprināt revīziju un riska novērtējuma un selektivitātes izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Stiprināt un konsolidēt muitas dienestu administratīvās un operatīvo kapacitāti. Paplašināt visa personāla apmācību un palielināt ar ES savietojamu informācijas tehnoloģiju izmantošanu, un turpināt sagatavošanos, lai nodrošinātu savstarpēju savienojamību ar ES sistēmām. Stiprināt revīziju un riska novērtējuma un selektivitātes izmantošanu.

| — | Būtiski virzīt uz priekšu saskaņošanu ar acquis, it sevišķi brīvo zonu, tranzīta, nodevu, tarifa kvotu un preču ieveduma un izveduma uzraudzības jomās. |
| --- | --- |

—

Būtiski virzīt uz priekšu saskaņošanu ar acquis, it sevišķi brīvo zonu, tranzīta, nodevu, tarifa kvotu un preču ieveduma un izveduma uzraudzības jomās.

Finanšu kontrole

| — | Attīstīt valsts iekšējās finanšu kontroles sistēmas kapacitāti un saskaņošanu ar acquis, tostarp decentralizētu vadības pārskata atbildību un funkcionāli neatkarīgu iekšējo revīziju, kā arī centrālu koordināciju un saskaņošanu. |
| --- | --- |

—

Attīstīt valsts iekšējās finanšu kontroles sistēmas kapacitāti un saskaņošanu ar acquis, tostarp decentralizētu vadības pārskata atbildību un funkcionāli neatkarīgu iekšējo revīziju, kā arī centrālu koordināciju un saskaņošanu.

| — | Reformēt un nostiprināt ārējās revīzijas funkciju saskaņā ar starptautisko un ES paraugpraksi. |
| --- | --- |

—

Reformēt un nostiprināt ārējās revīzijas funkciju saskaņā ar starptautisko un ES paraugpraksi.

4.   PROGRAMMAS IZSTRĀDE

| — | Kopienas palīdzība saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānu valstīm tiks sniegta ar pastāvošajiem finansēšanas instrumentiem, it sevišķi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (1) (CARDS Regulu) un Phare
   (2), SAPARD
   (3) un ISPA
   (4) pirmspievienošanās instrumentiem. Šim lēmumam attiecīgi nav finansiālu seku. Horvātijai būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām. |
| --- | --- |

—

Kopienas palīdzība saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānu valstīm tiks sniegta ar pastāvošajiem finansēšanas instrumentiem, it sevišķi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (1) (CARDS Regulu) un Phare
   (2), SAPARD
   (3) un ISPA
   (4) pirmspievienošanās instrumentiem. Šim lēmumam attiecīgi nav finansiālu seku. Horvātijai būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām.

5.   NOSACĪTĪBA

| — | Kopienas palīdzība saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānu valstīm ir atkarīga no turpmākā progresa, izpildot Kopenhāgenas kritērijus, kā arī no progresa, ievērojot šās pievienošanās partnerības īpašās prioritātes. Šo nosacījumu neievērošana var mudināt Padomi veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu. Uz Komisijas palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21.–22. jūnija secinājumos definētie nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas, ekonomiskas un institucionālas reformas. |
| --- | --- |

—

Kopienas palīdzība saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānu valstīm ir atkarīga no turpmākā progresa, izpildot Kopenhāgenas kritērijus, kā arī no progresa, ievērojot šās pievienošanās partnerības īpašās prioritātes. Šo nosacījumu neievērošana var mudināt Padomi veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu. Uz Komisijas palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21.–22. jūnija secinājumos definētie nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas, ekonomiskas un institucionālas reformas.

| — | Kopienas palīdzība projektu finansēšanā, izmantojot trīs pirmspievienošanās instrumentus – Phare, ISPA un SAPARD – ir atkarīga arī no tā, kā Horvātija ievēros Stabilizācijas un asociācijas nolīguma saistības, turpmākos pasākumus, lai panāktu atbilstību Kopenhāgenas kritērijiem, un, jo īpaši, no šās pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu sasniegšanas. |
| --- | --- |

—

Kopienas palīdzība projektu finansēšanā, izmantojot trīs pirmspievienošanās instrumentus – Phare, ISPA un SAPARD – ir atkarīga arī no tā, kā Horvātija ievēros Stabilizācijas un asociācijas nolīguma saistības, turpmākos pasākumus, lai panāktu atbilstību Kopenhāgenas kritērijiem, un, jo īpaši, no šās pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu sasniegšanas.

| — | Šo vispārējo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var pieņemt lēmumu par finansiālā atbalsta pārtraukšanu, balstoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 622/98 (1998. gada 16. marts) par palīdzību kandidātvalstīm atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai, un jo īpaši par pievienošanās partnerību izveidi (5) 4. pantu. |
| --- | --- |

—

Šo vispārējo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var pieņemt lēmumu par finansiālā atbalsta pārtraukšanu, balstoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 622/98 (1998. gada 16. marts) par palīdzību kandidātvalstīm atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai, un jo īpaši par pievienošanās partnerību izveidi (5) 4. pantu.

6.   UZRAUDZĪBA

| — | Eiropas partnerības ieviešanu uzrauga ar mehānismu palīdzību, kas izveidoti stabilizācijas un asociācijas procesā, jo īpaši ar Komisijas sagatavotu gada progresa ziņojumu palīdzību. |
| --- | --- |

—

Eiropas partnerības ieviešanu uzrauga ar mehānismu palīdzību, kas izveidoti stabilizācijas un asociācijas procesā, jo īpaši ar Komisijas sagatavotu gada progresa ziņojumu palīdzību.

---

(1)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).

(2)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3906/89 (OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.).

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1268/99 (OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005.

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1267/99 (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005.

(5)  OV L 85, 20.3.1998., 1. lpp.

---

Komisija

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/44 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/44

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 21. februāris)

par dažiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz augļēdājsikspārņiem, suņiem un kaķiem, kuru izcelsmes vieta ir Malaizijā (pussalā) un Austrālijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 417)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/146/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1999. gada 26. jūlija Lēmums 1999/507/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz augļēdājsikspārņiem, suņiem un kaķiem, kuru izcelsme ir Malaizijā (pussala) un Austrālijā (2) ir vairākas reizes būtiski grozīts (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētais lēmums ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1999. gada 26. jūlija Lēmums 1999/507/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz augļēdājsikspārņiem, suņiem un kaķiem, kuru izcelsme ir Malaizijā (pussala) un Austrālijā (2) ir vairākas reizes būtiski grozīts (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētais lēmums ir jākodificē.

| (2) | Galvenās dzīvnieku veselības prasības, kuras dalībvalstīm jāievēro, no trešām valstīm ievedot suņus, kaķus un citus dzīvniekus, kas uzņēmīgi pret trakumsērgu, ir noteiktas ar Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (4). Tomēr veterinārā sertifikācija vēl nav saskaņota. |
| --- | --- |

(2)

Galvenās dzīvnieku veselības prasības, kuras dalībvalstīm jāievēro, no trešām valstīm ievedot suņus, kaķus un citus dzīvniekus, kas uzņēmīgi pret trakumsērgu, ir noteiktas ar Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (4). Tomēr veterinārā sertifikācija vēl nav saskaņota.

| (3) | Par fatāliem Hendra slimības un Nipah slimības gadījumiem cilvēkiem ziņojusi attiecīgi Austrālija un Malaizija. |
| --- | --- |

(3)

Par fatāliem Hendra slimības un Nipah slimības gadījumiem cilvēkiem ziņojusi attiecīgi Austrālija un Malaizija.

| (4) | Pteropus dzimtas augļēdājsikspārņi tiek uzskatīti par Hendra slimības dabīgiem nēsātājiem un iespējamiem Nipah slimības vīrusa avotiem. Tomēr šiem zīdītājiem nav vērojamas šo slimību klīniskās pazīmes, un, iespējams, tie nēsā vīrusu kopā ar neitralizējošām antivielām. |
| --- | --- |

(4)

Pteropus dzimtas augļēdājsikspārņi tiek uzskatīti par Hendra slimības dabīgiem nēsātājiem un iespējamiem Nipah slimības vīrusa avotiem. Tomēr šiem zīdītājiem nav vērojamas šo slimību klīniskās pazīmes, un, iespējams, tie nēsā vīrusu kopā ar neitralizējošām antivielām.

| (5) | Augļēdājsikspārņi tiek laiku pa laikam ievesti no trešām valstīm. Tikmēr, kamēr nav pieņemti Kopienas dzīvnieku veselības nosacījumi augļēdājsikspārņu ievedumiem no trešām valstīm, būtu lietderīgi ieviest dažus aizsardzības pasākumus attiecībā uz Hendra un Nipah slimībām. |
| --- | --- |

(5)

Augļēdājsikspārņi tiek laiku pa laikam ievesti no trešām valstīm. Tikmēr, kamēr nav pieņemti Kopienas dzīvnieku veselības nosacījumi augļēdājsikspārņu ievedumiem no trešām valstīm, būtu lietderīgi ieviest dažus aizsardzības pasākumus attiecībā uz Hendra un Nipah slimībām.

| (6) | Hendra slimību var pārnēsāt kaķi, un kā suņi, tā kaķi var saslimt ar Nipah slimību. Vīrusa iedarbība stimulē serokonversiju slimajos un atveseļojošos dzīvniekos, un to var noteikt ar laboratorijas testiem. |
| --- | --- |

(6)

Hendra slimību var pārnēsāt kaķi, un kā suņi, tā kaķi var saslimt ar Nipah slimību. Vīrusa iedarbība stimulē serokonversiju slimajos un atveseļojošos dzīvniekos, un to var noteikt ar laboratorijas testiem.

| (7) | Šīs zoonozes klātbūtne iepriekšminētajās valstīs var radīt draudus personām un pret slimībām uzņēmīgiem dzīvniekiem Kopienā. |
| --- | --- |

(7)

Šīs zoonozes klātbūtne iepriekšminētajās valstīs var radīt draudus personām un pret slimībām uzņēmīgiem dzīvniekiem Kopienā.

| (8) | Ir nepieciešams pieņemt aizsardzības pasākumus Kopienas mērogā attiecībā uz augļēdājsikspārņu, suņu un kaķu ievedumiem no Malaizijas (pussalas) un Austrālijas. |
| --- | --- |

(8)

Ir nepieciešams pieņemt aizsardzības pasākumus Kopienas mērogā attiecībā uz augļēdājsikspārņu, suņu un kaķu ievedumiem no Malaizijas (pussalas) un Austrālijas.

| (9) | Tomēr Hendra slimība, kas saskaņā ar Austrālijas tiesību aktiem ir obligāti paziņojama slimība, nav konstatēta Austrālijā kopš 1999. gada. Tādēļ nav jāpieprasa speciāli laboratorijas testi kaķiem, kas ievesti no Austrālijas. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr Hendra slimība, kas saskaņā ar Austrālijas tiesību aktiem ir obligāti paziņojama slimība, nav konstatēta Austrālijā kopš 1999. gada. Tādēļ nav jāpieprasa speciāli laboratorijas testi kaķiem, kas ievesti no Austrālijas.

| (10) | Skaidrības labad būtu jāparedz noteikumi, kas atļauj suņu un kaķu tranzītu caur Malaizijas starptautiskajām lidostām. |
| --- | --- |

(10)

Skaidrības labad būtu jāparedz noteikumi, kas atļauj suņu un kaķu tranzītu caur Malaizijas starptautiskajām lidostām.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Pteropus dzimtas augļēdājsiskspārņu ievedumi no Malaizijas (pussalas) un Austrālijas ir aizliegti.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta un neskarot Direktīvas 92/65/EEK noteikumus, Pteropus dzimtas augļēdājsiskpārņus var ievest, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | dzīvnieku izcelsmes vieta ir nebrīvē uzturētās kolonijās, |
| --- | --- |

a)

dzīvnieku izcelsmes vieta ir nebrīvē uzturētās kolonijās,

| b) | dzīvnieki ir bijuši izolēti karantīnas telpās ne mazāk kā 60 dienas, |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki ir bijuši izolēti karantīnas telpās ne mazāk kā 60 dienas,

| c) | dzīvniekiem ir veikts seruma neitralizācijas vai apstiprināts ELISA tests antivielu pret Hendra un Nipah vīrusiem atklāšanai; tests ir veikts laboratorijā, kuru šādām pārbaudēm apstiprinājušas kompetentās iestādes, izmantojot asins paraugus, kas ņemti divas reizes ar 21 līdz 30 dienu intervālu, otro paraugu ņemot ne vēlāk kā 10 dienas pirms izvešanas, un testā ir iegūti negatīvi rezultāti. |
| --- | --- |

c)

dzīvniekiem ir veikts seruma neitralizācijas vai apstiprināts ELISA tests antivielu pret Hendra un Nipah vīrusiem atklāšanai; tests ir veikts laboratorijā, kuru šādām pārbaudēm apstiprinājušas kompetentās iestādes, izmantojot asins paraugus, kas ņemti divas reizes ar 21 līdz 30 dienu intervālu, otro paraugu ņemot ne vēlāk kā 10 dienas pirms izvešanas, un testā ir iegūti negatīvi rezultāti.

2. pants

1.   Suņu un kaķu ievedumi no Malaizijas (pussalas) ir aizliegti.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, suņus un kaķus var ievest, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | dzīvniekiem nav bijis kontakta ar cūkām pēdējo 60 dienu laikā pirms izvešanas, |
| --- | --- |

a)

dzīvniekiem nav bijis kontakta ar cūkām pēdējo 60 dienu laikā pirms izvešanas,

| b) | dzīvnieki nav uzturējušies saimniecībās, kurās pēdējo 60 dienu laikā ir apstiprināti Nipah slimības gadījumi, |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki nav uzturējušies saimniecībās, kurās pēdējo 60 dienu laikā ir apstiprināti Nipah slimības gadījumi,

| c) | dzīvniekiem veikts ELISA tests attiecībā uz IgG; tests veikts laboratorijā, kuru kompetentās veterinārās iestādes apstiprinājušas antivielu pret Nipah vīrusu atklāšanai, izmantojot asins paraugus, kas ņemti ne vēlāk kā 10 dienas pirms izvešanas, un ir iegūts negatīvs rezultāts. |
| --- | --- |

c)

dzīvniekiem veikts ELISA tests attiecībā uz IgG; tests veikts laboratorijā, kuru kompetentās veterinārās iestādes apstiprinājušas antivielu pret Nipah vīrusu atklāšanai, izmantojot asins paraugus, kas ņemti ne vēlāk kā 10 dienas pirms izvešanas, un ir iegūts negatīvs rezultāts.

3.   1. punktā minēto aizliegumu nepiemēro tranzītā pārvadātiem suņiem un kaķiem ar noteikumu, ka tie paliek starptautiskas lidostas perimetrā.

3. pants

1.   Kaķu ievedumi no Austrālijas ir aizliegti.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kaķus var ievest ar nosacījumu ka dzīvnieki nav uzturējušies saimniecībās, kurās pēdējo 60 dienu laikā ir apstiprināti Hendra slimības gadījumi.

3.   1. punktā minēto aizliegumu nepiemēro tranzītā pārvadātiem kaķiem ar noteikumu, ka tie paliek starptautiskas lidostas perimetrā.

4. pants

Lēmumu 1999/507/EK atceļ.

Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 21. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās Aktu.

1

(2)  OV L 194, 27.7.1999., 66. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2000/708/EK (OV L 289, 16.11.2000., 41. lpp.).

2

(3)  Skat. I pielikumu.

3

(4)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/68/EK (OV L 139, 30.4.2004., 320. lpp., labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 128. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Atceltais lēmums ar sekojošiem grozījumiem

| Komisijas Lēmums 1999/507/EK | (OV L 194, 27.7.1999., 66. lpp.) |
| --- | --- |
| — | Komisijas Lēmums 1999/643/EK |

Komisijas Lēmums 1999/507/EK

(OV L 194, 27.7.1999., 66. lpp.)

—

Komisijas Lēmums 1999/643/EK

(OV L 255, 30.9.1999., 38. lpp.)

| — | Komisijas Lēmums 2000/6/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums 2000/6/EK

(OV L 3, 6.1.2000., 29. lpp.)

| — | Komisijas Lēmums 2000/708/EK |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums 2000/708/EK

(OV L 289, 16.11.2000., 41. lpp.)

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Lēmums 1999/507/EK | Šis lēmums |
| --- | --- |
| 1. pants, 1. punkts | 1. pants, 1. punkts |
| 1. pants, 2. punkts, ievadvārdi | 1. pants, 2. punkts, ievadvārdi |
| 1. pants, 2. punkts, pirmais ievilkums | 1. pants, 5. punkts, a) apakšpunkts |
| 1. pants, 2. punkts, otrais ievilkums | 1. pants, 2. punkts, b) apakšpunkts |
| 1. pants, 2. punkts, trešais ievilkums | 1. pants, 2. punkts, c) apakšpunkts |
| 2. pants, 1. punkts | 2. pants, 1. punkts |
| 2. pants, 2. punkts, ievadvārdi | 2. pants, 2. punkts, ievadvārdi |
| 2. pants, 2. punkts, pirmais ievilkums | 2. pants, 2. punkts, a) apakšpunkts |
| 2. pants, 2. punkts, otrais ievilkums | 2. pants, 2. punkts, b) apakšpunkts |
| 2. pants, 2. punkts, trešais ievilkums | 2. pants, 2. punkts, c) apakšpunkts |
| 2. pants, 3. punkts | 2. pants, 3. punkts |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | — |
| — | 4. pants |
| 5. pants | 5. pants |
| — | I pielikums |
| — | II pielikums |

Lēmums 1999/507/EK

Šis lēmums

1. pants, 1. punkts

1. pants, 1. punkts

1. pants, 2. punkts, ievadvārdi

1. pants, 2. punkts, ievadvārdi

1. pants, 2. punkts, pirmais ievilkums

1. pants, 5. punkts, a) apakšpunkts

1. pants, 2. punkts, otrais ievilkums

1. pants, 2. punkts, b) apakšpunkts

1. pants, 2. punkts, trešais ievilkums

1. pants, 2. punkts, c) apakšpunkts

2. pants, 1. punkts

2. pants, 1. punkts

2. pants, 2. punkts, ievadvārdi

2. pants, 2. punkts, ievadvārdi

2. pants, 2. punkts, pirmais ievilkums

2. pants, 2. punkts, a) apakšpunkts

2. pants, 2. punkts, otrais ievilkums

2. pants, 2. punkts, b) apakšpunkts

2. pants, 2. punkts, trešais ievilkums

2. pants, 2. punkts, c) apakšpunkts

2. pants, 3. punkts

2. pants, 3. punkts

3. pants

3. pants

4. pants

—

—

4. pants

5. pants

5. pants

—

I pielikums

—

II pielikums

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/47 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 24. februāris)

par profilaktisko vakcināciju pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu un ar to saistītiem pārvietošanas noteikumiem Nīderlandē

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 630)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(2006/147/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvu 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (1), un jo īpaši tās 57. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa ierosināta mājputnu un citu putnu infekcijas slimība, kas izraisa mirstību un traucējumus un kas var strauji iegūt epizootijas apmērus, nopietni apdraudot dzīvnieku veselību un dažos gadījumos – cilvēku veselību. Pastāv risks, ka slimības izraisītājs var izplatīties uz citām saimniecībām, tādējādi krasi samazinot putnkopības rentabilitāti, kā arī uz savvaļas putniem un no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm ar dzīvu putnu vai to produktu starptautisku tirdzniecību. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa ierosināta mājputnu un citu putnu infekcijas slimība, kas izraisa mirstību un traucējumus un kas var strauji iegūt epizootijas apmērus, nopietni apdraudot dzīvnieku veselību un dažos gadījumos – cilvēku veselību. Pastāv risks, ka slimības izraisītājs var izplatīties uz citām saimniecībām, tādējādi krasi samazinot putnkopības rentabilitāti, kā arī uz savvaļas putniem un no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm ar dzīvu putnu vai to produktu starptautisku tirdzniecību.

| (2) | Dažās Kopienas daļās un trešās valstīs, kuras atrodas blakus Kopienai vai kurās ziemas laikā uzturas gājputni, savvaļas putniem ir izolēts īpaši patogēns A tipa H5N1 apakštipa putnu gripas vīruss. Līdz ar gaidāmo gājputnu migrēšanas sezonas sākumu palielinās varbūtība, ka vīruss tiks ievazāts ar savvaļas putniem. |
| --- | --- |

(2)

Dažās Kopienas daļās un trešās valstīs, kuras atrodas blakus Kopienai vai kurās ziemas laikā uzturas gājputni, savvaļas putniem ir izolēts īpaši patogēns A tipa H5N1 apakštipa putnu gripas vīruss. Līdz ar gaidāmo gājputnu migrēšanas sezonas sākumu palielinās varbūtība, ka vīruss tiks ievazāts ar savvaļas putniem.

| (3) | Visā Nīderlandes teritorijā ir ieviestas agrīnās konstatācijas sistēmas un ir paredzēti biodrošības pasākumi, lai samazinātu risku, ka putnu gripu varētu pārnest uz mājputnu saimēm. |
| --- | --- |

(3)

Visā Nīderlandes teritorijā ir ieviestas agrīnās konstatācijas sistēmas un ir paredzēti biodrošības pasākumi, lai samazinātu risku, ka putnu gripu varētu pārnest uz mājputnu saimēm.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa savā 2005. gada 20. septembra atzinumā “Ar putnu gripu saistītie dzīvnieku veselības un labturības aspekti” iesaka apsvērt profilaktiskas vakcinācijas iespēju, ja teritorijās ar lielām mājputnu populācijām konstatē pastiprinātu vīrusa ievazāšanas risku. Putnu gripas epidēmijas laikā vienmēr pastāv ievērojams risks, ka dekoratīvie putni un lolojumputni tiek slēpti un turpina radīt infekcijas draudus. Šāda iespējamība ir jāapsver, un minēto putnu masveida izkaušanas vietā var ieteikt pastiprinātas uzraudzības un biodrošības politiku. Attiecībā uz minēto putnu veidiem var apsvērt arī karantīnas un vakcinācijas iespēju. Tomēr šāda prakse nedrīkst mazināt stingros biodrošības un citus pasākumus, kas ieviešami attiecīgajās teritorijās, lai izskaustu vīrusa ievazāšanas iespējamību. Jo īpaši vakcināciju var piemērot saimēs, kurās izmantotās vispārējās putnu apsaimniekošanas sistēmas neļauj putnus pastāvīgi turēt iekštelpās vai pietiekami nepasargā no iespējamas saskarsmes ar savvaļas putniem. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa savā 2005. gada 20. septembra atzinumā “Ar putnu gripu saistītie dzīvnieku veselības un labturības aspekti” iesaka apsvērt profilaktiskas vakcinācijas iespēju, ja teritorijās ar lielām mājputnu populācijām konstatē pastiprinātu vīrusa ievazāšanas risku. Putnu gripas epidēmijas laikā vienmēr pastāv ievērojams risks, ka dekoratīvie putni un lolojumputni tiek slēpti un turpina radīt infekcijas draudus. Šāda iespējamība ir jāapsver, un minēto putnu masveida izkaušanas vietā var ieteikt pastiprinātas uzraudzības un biodrošības politiku. Attiecībā uz minēto putnu veidiem var apsvērt arī karantīnas un vakcinācijas iespēju. Tomēr šāda prakse nedrīkst mazināt stingros biodrošības un citus pasākumus, kas ieviešami attiecīgajās teritorijās, lai izskaustu vīrusa ievazāšanas iespējamību. Jo īpaši vakcināciju var piemērot saimēs, kurās izmantotās vispārējās putnu apsaimniekošanas sistēmas neļauj putnus pastāvīgi turēt iekštelpās vai pietiekami nepasargā no iespējamas saskarsmes ar savvaļas putniem.

| (5) | Nīderlande 2006. gada 21. februārī iesniedza Komisijai apstiprināšanai profilaktikskās vakcinācijas plānu saistībā ar īpašo risku, ka tās teritorijā varētu tikt ievazāta putnu gripa. Komisija sadarbībā ar Nīderlandi nekavējoties izskatīja šo plānu un uzskata, ka ar dažām izmaiņām tas atbilstu attiecīgajiem Kopienas nosacījumiem. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt šo plānu. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlande 2006. gada 21. februārī iesniedza Komisijai apstiprināšanai profilaktikskās vakcinācijas plānu saistībā ar īpašo risku, ka tās teritorijā varētu tikt ievazāta putnu gripa. Komisija sadarbībā ar Nīderlandi nekavējoties izskatīja šo plānu un uzskata, ka ar dažām izmaiņām tas atbilstu attiecīgajiem Kopienas nosacījumiem. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt šo plānu.

| (6) | Izmantojamas ir tikai vakcīnas, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (2) vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (3). |
| --- | --- |

(6)

Izmantojamas ir tikai vakcīnas, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (2) vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (3).

| (7) | Veicot Nīderlandē profilaktisko vakcināciju, jāīsteno vakcinēto un nevakcinēto mājputnu saimju monitorings un jāievēro vakcinēto putnu pārvietošanas ierobežojumi. |
| --- | --- |

(7)

Veicot Nīderlandē profilaktisko vakcināciju, jāīsteno vakcinēto un nevakcinēto mājputnu saimju monitorings un jāievēro vakcinēto putnu pārvietošanas ierobežojumi.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets, darbības joma un definīcijas

1.   Šajā lēmumā noteikti daži pasākumi, kas jāpiemēro Nīderlandē, veicot profilaktisko vakcināciju atsevišķās mājputnu saimniecībās, kurās pastāv paaugstināts infekcijas ievazāšanas risks, tostarp vakcinēto putnu un dažu no tiem iegūtu produktu pārvietošanas ierobežojumi.

2.   Šajā lēmumā papildus definīcijām, kas minētas Padomes Direktīvā 2005/94/EK, piemēro šādas definīcijas:

| a) | “piemājas putni” ir vistas, pīles, tītari un zosis, kuras to īpašnieki tur






  i) | pašu patēriņam vai izmantošanai savām vajadzībām; vai |
| --- | --- | --- |

a)

“piemājas putni” ir vistas, pīles, tītari un zosis, kuras to īpašnieki tur

i)

pašu patēriņam vai izmantošanai savām vajadzībām; vai

| ii) | kā lolojumputnus. |
| --- | --- |

ii)

kā lolojumputnus.

| b) | “bioloģiski audzētas” un “brīvās turēšanas apstākļos audzētas dējējvistas” ir dējējvistas, kā definēts Padomes 1999. gada 19. jūlija Direktīvā 1999/74/EK, ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai, un Komisijas 2002. gada 30. janvāra Direktīvā 2002/4/EK (4) par tādu uzņēmumu reģistrāciju, kas tur dējējvistas un uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 1999/74/EK, un kurām ir iespēja uzturēties brīvā dabā. |
| --- | --- |

b)

“bioloģiski audzētas” un “brīvās turēšanas apstākļos audzētas dējējvistas” ir dējējvistas, kā definēts Padomes 1999. gada 19. jūlija Direktīvā 1999/74/EK, ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai, un Komisijas 2002. gada 30. janvāra Direktīvā 2002/4/EK (4) par tādu uzņēmumu reģistrāciju, kas tur dējējvistas un uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 1999/74/EK, un kurām ir iespēja uzturēties brīvā dabā.

2. pants

Vakcinācijas programmas apstiprinājums

1.   Nīderlandes 2006. gada 21. februārī Komisijai iesniegtais plāns profilaktiskajai vakcinācijai pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu (“profilaktiskās vakcinācijas plāns”) ir apstiprināts.

Saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu” profilaktiskā vakcinācija pret H5N1 apakštipa putnu gripu jāveic, izmantojot inaktivētu heterologu H5 apakštipa putnu gripas vakcīnu vai – izņēmuma gadījumos un vienīgi bioloģiski audzētām un brīvās turēšanas apstākļos audzētām dējējvistām – bivalentu vakcīnu, kas satur gan H5, gan H7 apakštipa putnu gripu un ko Nīderlande atļāvusi izmantot visā tās teritorijā piemājas putnu, bioloģiski audzētu un brīvās turēšanas apstākļos audzētu dējējvistu vakcinācijai.

2.   Atbilstīgi “profilaktiskās vakcinācijas plānā” noteiktajam, veicot profilaktisko vakcināciju, īsteno intensīvu piemājas putnu un bioloģiski audzētu vai brīvās turēšanas apstākļos audzētu dējējvistu saimju monitoringu un uzraudzību.

3.   Profilaktiskās vakcinācijas plānu īsteno efektīvi.

4.   Komisija publicē profilaktiskās vakcinācijas plānu.

3. pants

Noteikumi dzīvu mājputnu, pārtikas olu, svaigas mājputnu gaļas, maltas gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas un gaļas produktu pārvietošanai

Noteikumus tādu dzīvu mājputnu pārvietošanai, kuri ir un/vai kuru izcelsme ir no saimniecībām, kurās veic profilaktisko vakcināciju, kā arī no vakcinētiem mājputniem iegūtu pārtikas olu, svaigas mājputnu gaļas, maltas gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas un gaļas produktu pārvietošanai saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu” piemēro saskaņā ar šā lēmuma 4. līdz 11. pantu.

4. pants

Noteikumi dzīvu piemājas putnu, kā arī no šādiem mājputniem iegūtu dienu vecu cāļu un inkubējamo olu pārvietošanai

Kompetentā iestāde nodrošina:

| 1) | Vakcinētajiem piemājas putniem jābūt individuālai identifikācijai, un tos var pārvietot uz citu vakcinētu piemājas saimniecību Nīderlandē tikai saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu”, kurā noteikta prasība reģistrēt šādu pārvietošanu. |
| --- | --- |

1)

Vakcinētajiem piemājas putniem jābūt individuālai identifikācijai, un tos var pārvietot uz citu vakcinētu piemājas saimniecību Nīderlandē tikai saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu”, kurā noteikta prasība reģistrēt šādu pārvietošanu.

| 2) | Vakcinētus piemājas putnus, kā arī no šādiem mājputniem iegūtus dienu vecus cāļus un olas nedrīkst pārvietot uz komerciālu mājputnu saimniecību Nīderlandē vai nosūtīt uz citu dalībvalsti. |
| --- | --- |

2)

Vakcinētus piemājas putnus, kā arī no šādiem mājputniem iegūtus dienu vecus cāļus un olas nedrīkst pārvietot uz komerciālu mājputnu saimniecību Nīderlandē vai nosūtīt uz citu dalībvalsti.

5. pants

Noteikumi dzīvu bioloģiski audzētu un brīvās turēšanas apstākļos audzētu dējējvistu pārvietošanai un nosūtīšanai

Kompetentā iestāde nodrošina, ka vakcinētas dzīvas bioloģiski audzētās un brīvās turēšanas apstākļos audzētas dējējvistas drīkst pārvietot tikai vai nu uz citām saimniecībām, kurās veic vakcināciju, vai uz kautuvi tūlītējai kaušanai Nīderlandē, un tās nedrīkst nosūtīt ārpus Nīderlandes.

6. pants

Veselības sektifikācija Kopienas iekšējai tirdzniecībai ar dzīviem mājputniem, dienu veciem cāļiem un inkubējamām olām

Veselības sertifikātos Kopienas iekšējai tirdzniecībai ar dzīviem mājputniem, dienu veciem cāļiem un inkubējamām olām no Nīderlandes iekļauj šādus vārdus:

“Sūtījumā ir dzīvi mājputni/dienu veci cāļi/inkubējamas olas ar izcelsmi no tādām saimniecībām, kurās nav veikta vakcinācija pret putnu gripu.”

7. pants

Noteikumi pārtikas olu nosūtīšanai

Kompetentā iestāde nodrošina, ka pārtikas olas, kas ir un/vai kuru izcelsme ir no bioloģiski audzētām un brīvās turēšanas apstākļos audzētām dējējvistu saimniecībām, kurās tiek veikta profilaktiskā vakcinācija, tiek nosūtītas no Nīderlandes tikai tad, ja pārtikas olas

| a) | ir iegūtas no mājputniem ar izcelsmi no saimēm, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu, saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu”, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; kā arī |
| --- | --- |

a)

ir iegūtas no mājputniem ar izcelsmi no saimēm, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu, saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu”, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; kā arī

| b) | tiek tieši transportētas






  i) | uz kompetentās iestādes norīkotu iepakošanas centru, ar noteikumu, ka tās ir iepakotas vienreizējā iepakojumā un ka ir veikti visi kompetentās iestādes pieprasītie biodrošības pasākumi; vai |
| --- | --- | --- |

b)

tiek tieši transportētas

i)

uz kompetentās iestādes norīkotu iepakošanas centru, ar noteikumu, ka tās ir iepakotas vienreizējā iepakojumā un ka ir veikti visi kompetentās iestādes pieprasītie biodrošības pasākumi; vai

| ii) | uz olu produktu ražošanas uzņēmumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 (5) III pielikuma X sadaļas II nodaļā, lai veiktu apstrādi un pārstrādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 (6) II pielikuma XI nodaļu. |
| --- | --- |

ii)

uz olu produktu ražošanas uzņēmumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 (5) III pielikuma X sadaļas II nodaļā, lai veiktu apstrādi un pārstrādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 (6) II pielikuma XI nodaļu.

8. pants

Noteikumi svaigas mājputnu gaļas, maltas gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas un gaļas produktu nosūtīšanai

1.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka no vakcinētu bioloģiski audzētu un brīvās turēšanas apstākļos audzētu dējējvistu saimēm iegūta svaiga gaļa tiek nosūtīta no Nīderlandes tikai tad, ja gaļa iegūta no mājputniem,

| a) | kuru izcelsme ir no saimēm, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu, saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu”, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; |
| --- | --- |

a)

kuru izcelsme ir no saimēm, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu, saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu”, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem;

| b) | kuru izcelsme ir no saimēm, kuras 48 stundas pirms iekraušanas ir klīniski pārbaudījis valsts pilnvarots veterinārārsts, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; |
| --- | --- |

b)

kuru izcelsme ir no saimēm, kuras 48 stundas pirms iekraušanas ir klīniski pārbaudījis valsts pilnvarots veterinārārsts, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem;

| c) | kuri tiek turēti atsevišķi no citām saimēm, kuras neatbilst šim pantam; kā arī |
| --- | --- |

c)

kuri tiek turēti atsevišķi no citām saimēm, kuras neatbilst šim pantam; kā arī

| d) | kuru gaļa ražota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikumu un III pielikuma II un III sadaļu un kuru pārbauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 (7) I pielikuma I, II un III sadaļu un IV sadaļas V un VII nodaļu. |
| --- | --- |

d)

kuru gaļa ražota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikumu un III pielikuma II un III sadaļu un kuru pārbauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 (7) I pielikuma I, II un III sadaļu un IV sadaļas V un VII nodaļu.

2.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka malto gaļu, gaļas izstrādājumus, mehāniski atdalītu gaļu un gaļas produktus, kas satur no vakcinētu bioloģiski audzētu un brīvās turēšanas apstākļos audzētu dējējvistu saimēm iegūtu gaļu, nosūta no Nīderlandes tikai tad, ja gaļa atbilst 1. punktā minētajam un ja tie ir ražoti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma V un VI sadaļas noteikumiem.

9. pants

Tirdzniecības dokumenti svaigai mājputnu gaļai, maltai gaļai, gaļas izstrādājumiem, mehāniski atdalītai gaļai un gaļas produktiem

Nīderlande nodrošina, ka svaigai mājputnu gaļai, maltai gaļai, gaļas izstrādājumiem, mehāniski atdalītai gaļai un gaļas produktiem, kas atbilst 8. pantā minētajiem nosacījumiem, ir pievienots tirdzniecības dokuments, kurā norādīts:

“Šis sūtījums atbilst Komisijas Lēmumā 2006/147/EK noteiktajiem dzīvnieku veselības nosacījumiem.”

10. pants

Informācija dalībvalstīm

Nīderlande iepriekš informē galamērķa dalībvalsts centrālo veterināro iestādi par 9. pantā minēto sūtījumu pārvietošanu.

11. pants

Iepakojuma un transportlīdzekļu tīrīšana un dezinfekcija

Nīderlande nodrošina, ka saimniecības, kurās veic profilaktisko vakcināciju, visu veidu transportlīdzekļus, kurus izmanto dzīvu mājputnu, svaigas mājputnu gaļas, maltas gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas, gaļas produktu un mājputnu barības pārvadāšanai, nekavējoties pirms un pēc katra pārvadājuma tīra un dezinficē ar dezinfekcijas līdzekļiem un metodēm, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde.

12. pants

Sankcijas

Nīderlande nosaka noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šā lēmuma noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Nīderlande paziņo minētos noteikumus Komisijai vēlākais līdz 2006. gada 7. martam un informē Komisiju par jebkādām turpmākām šo noteikumu izmaiņām.

13. pants

Ziņojumi

Viena mēneša laikā pēc šā lēmuma piemērošanas dienas Nīderlande iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir iekļauta informācija par profilaktiskās vakcinācijas plāna īstenošanu un, sākot ar 2006. gada 7. martu, iesniedz ikmēneša ziņojumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komisijai.

14. pants

Pasākumu pārskatīšana

Minētos pasākumus pārskata, ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību un jaunāko pieejamo informāciju.

15. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

1

(2)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/28/EK (OV L 136, 30.4.2004., 58. lpp.).

2

(3)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 30, 31.1.2002., 44. lpp.

4

(5)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.

5

(6)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

6

(7)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp. Labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 83. lpp.

7

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/51

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 24. februāris)

par profilaktisko vakcināciju pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu un ar to saistītiem pārvietošanas noteikumiem Francijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 632)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2006/148/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvu 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (1), un jo īpaši tās 57. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa ierosināta mājputnu un citu putnu infekcijas slimība, kas izraisa mirstību un traucējumus un kas var strauji iegūt epizootijas apmērus, nopietni apdraudot dzīvnieku veselību un dažos gadījumos – cilvēku veselību. Pastāv risks, ka slimības izraisītājs var izplatīties uz citām saimniecībām, tādējādi krasi samazinot putnkopības rentabilitāti, kā arī uz savvaļas putniem un no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm ar dzīvu putnu vai to produktu starptautisku tirdzniecību. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa ierosināta mājputnu un citu putnu infekcijas slimība, kas izraisa mirstību un traucējumus un kas var strauji iegūt epizootijas apmērus, nopietni apdraudot dzīvnieku veselību un dažos gadījumos – cilvēku veselību. Pastāv risks, ka slimības izraisītājs var izplatīties uz citām saimniecībām, tādējādi krasi samazinot putnkopības rentabilitāti, kā arī uz savvaļas putniem un no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm ar dzīvu putnu vai to produktu starptautisku tirdzniecību.

| (2) | Dažās Kopienas daļās un trešās valstīs, kuras atrodas blakus Kopienai vai kurās ziemas laikā uzturas gājputni, savvaļas putniem ir izolēts īpaši patogēns A tipa H5N1 apakštipa putnu gripas vīruss. Līdz ar gaidāmo gājputnu migrēšanas sezonas sākumu palielinās varbūtība, ka vīruss tiks ievazāts ar savvaļas putniem. |
| --- | --- |

(2)

Dažās Kopienas daļās un trešās valstīs, kuras atrodas blakus Kopienai vai kurās ziemas laikā uzturas gājputni, savvaļas putniem ir izolēts īpaši patogēns A tipa H5N1 apakštipa putnu gripas vīruss. Līdz ar gaidāmo gājputnu migrēšanas sezonas sākumu palielinās varbūtība, ka vīruss tiks ievazāts ar savvaļas putniem.

| (3) | Francijā ir ieviestas agrīnās konstatācijas sistēmas un ir paredzēti biodrošības pasākumi, lai samazinātu risku, ka putnu gripu varētu pārnest uz mājputnu saimēm. |
| --- | --- |

(3)

Francijā ir ieviestas agrīnās konstatācijas sistēmas un ir paredzēti biodrošības pasākumi, lai samazinātu risku, ka putnu gripu varētu pārnest uz mājputnu saimēm.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa savā 2005. gada 20. septembra atzinumā “Ar putnu gripu saistītie dzīvnieku veselības un labturības aspekti” iesaka apsvērt profilaktiskas vakcinācijas iespēju, ja teritorijās ar lielām mājputnu populācijām konstatē pastiprinātu vīrusa ievazāšanas risku. Tomēr šāda prakse nedrīkst mazināt stingros biodrošības un citus pasākumus, kas ieviešami attiecīgajās teritorijās, lai izskaustu vīrusa ievazāšanas iespējamību. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa savā 2005. gada 20. septembra atzinumā “Ar putnu gripu saistītie dzīvnieku veselības un labturības aspekti” iesaka apsvērt profilaktiskas vakcinācijas iespēju, ja teritorijās ar lielām mājputnu populācijām konstatē pastiprinātu vīrusa ievazāšanas risku. Tomēr šāda prakse nedrīkst mazināt stingros biodrošības un citus pasākumus, kas ieviešami attiecīgajās teritorijās, lai izskaustu vīrusa ievazāšanas iespējamību.

| (5) | Francija 2006. gada 21. februārī iesniedza Komisijai apstiprināšanai profilaktikskās vakcinācijas plānu saistībā ar īpašo risku, ka tās teritorijā varētu tikt ievazāta putnu gripa. Komisija sadarbībā ar Franciju nekavējoties izskatīja šo plānu un uzskata, ka ar dažām izmaiņām tas atbilstu attiecīgajiem Kopienas noteikumiem. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt šo plānu. |
| --- | --- |

(5)

Francija 2006. gada 21. februārī iesniedza Komisijai apstiprināšanai profilaktikskās vakcinācijas plānu saistībā ar īpašo risku, ka tās teritorijā varētu tikt ievazāta putnu gripa. Komisija sadarbībā ar Franciju nekavējoties izskatīja šo plānu un uzskata, ka ar dažām izmaiņām tas atbilstu attiecīgajiem Kopienas noteikumiem. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt šo plānu.

| (6) | Saskaņā ar šo plānu Francijā paredzēts pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu vakcinēt pīles un zosis. Tas uzskatāms par izmēģinājuma projektu, jo pieredze šo sugu putnu profilaktiskā vakcinācijā ir ierobežota. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar šo plānu Francijā paredzēts pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu vakcinēt pīles un zosis. Tas uzskatāms par izmēģinājuma projektu, jo pieredze šo sugu putnu profilaktiskā vakcinācijā ir ierobežota.

| (7) | Izmantojamas ir tikai vakcīnas, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (2) vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (3). |
| --- | --- |

(7)

Izmantojamas ir tikai vakcīnas, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (2) vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (3).

| (8) | Veicot Francijā profilaktisko vakcināciju, jāīsteno vakcinēto un nevakcinēto mājputnu saimju monitorings un jāievēro vakcinēto putnu pārvietošanas ierobežojumi. |
| --- | --- |

(8)

Veicot Francijā profilaktisko vakcināciju, jāīsteno vakcinēto un nevakcinēto mājputnu saimju monitorings un jāievēro vakcinēto putnu pārvietošanas ierobežojumi.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets, darbības joma un definīcijas

1.   Šajā lēmumā noteikti daži pasākumi, kas jāpiemēro Francijā, veicot profilaktisko vakcināciju atsevišķās mājputnu saimniecībās, kuras atrodas īpaši noteiktās teritorijās ar paaugstinātu ļoti patogēnās H5N1 apakštipa putnu gripas ievazāšanas risku, kā arī vakcinēto mājputnu un dažu no tiem iegūtu produktu pārvietošanas noteikumi.

2.   Šajā lēmumā piemēro attiecīgās definīcijas, kas minētas Padomes Direktīvas 2005/94/EK 2. pantā.

2. pants

Vakcinācijas programmas apstiprinājums

1.   Francijas 2006. gada 21. februārī Komisijai iesniegtais plāns profilaktiskajai vakcinācijai pret ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu (“profilaktiskās vakcinācijas plāns”) ir apstiprināts.

Profilaktisko vakcināciju veic, izmantojot inaktivētu heterologu H5 apakštipa putnu gripas vakcīnu, ko Francija atļāvusi izmantot attiecībā uz pīlēm un zosīm pielikumā uzskaitītajos apgabalos (“ profilaktiskās vakcinācijas apgabali”).

2.   Profilaktiskās vakcinācijas apgabalos veic intensīvu monitoringu un uzraudzību, kā noteikts profilaktiskās vakcinācijas plānā.

3.   Profilaktiskās vakcinācijas plānu īsteno efektīvi.

4.   Komisija publicē profilaktiskās vakcinācijas plānu.

3. pants

Noteikumi dzīvu mājputnu, inkubējamu olu, dienu vecu cāļu, svaigas mājputnu gaļas, maltas gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas un gaļas produktu pārvietošanai

Noteikumus tādu dzīvu mājputnu un inkubējamo olu pārvietošanai, kuri ir un/vai kuru izcelsme ir no saimniecībām, kurās veic profilaktisko vakcināciju, kā arī no saskaņā ar profilaktiskās vakcinācijas plānu vakcinētiem mājputniem iegūtu dienu vecu cāļu, svaigas mājputnu gaļas, maltas gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas un gaļas produktu pārvietošanai nosaka atbilstīgi šā lēmuma 4. līdz 9. panta prasībām.

4. pants

Noteikumi dzīvu mājputnu, inkubējamu olu un dienu vecu cāļu pārvietošanai un nosūtīšanai

1.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka vakcinētus mājputnus drīkst pārvietot no to saimniecības uz

| a) | citām saimniecībām, kurās veic vakcināciju; vai |
| --- | --- |

a)

citām saimniecībām, kurās veic vakcināciju; vai

| b) | citām saimniecībām, kurās tur tikai vakcinētus mājputnus; vai |
| --- | --- |

b)

citām saimniecībām, kurās tur tikai vakcinētus mājputnus; vai

| c) | citām saimniecībām, kurās var nodrošināt to, ka vakcinēti un nevakcinēti mājputni ir pilnīgi nošķirti; vai |
| --- | --- |

c)

citām saimniecībām, kurās var nodrošināt to, ka vakcinēti un nevakcinēti mājputni ir pilnīgi nošķirti; vai

| d) | kautuvi tūlītējai kaušanai |
| --- | --- |

d)

kautuvi tūlītējai kaušanai

Francijā.

2.   No Francijas nedrīkst nosūtīt vakcinētus dzīvus mājputnus, inkubējamas olas un dienu vecus cāļus ar izcelsmi no minētajiem mājputniem.

3.   No Francijas nedrīkst nosūtīt dzīvus mājputnus, inkubējamas olas un dienu vecus cāļus, kuru izcelsme ir no saimniecībām, kurās veic vakcināciju, vai no saimniecībām, kas minētas 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā.

5. pants

Veselības sektifikācija Kopienas iekšējai tirdzniecībai attiecībā uz dzīvu mājputnu, dienu vecu cāļu un inkubējamu olu sūtījumiem

Veselības sertifikātos Kopienas iekšējai tirdzniecībai ar dzīviem mājputniem, dienu veciem cāļiem un inkubējamām olām no Francijas iekļauj šādus vārdus:

“Sūtījumā ir dzīvi mājputni/dienu veci cāļi/inkubējamas olas ar izcelsmi no tādām saimniecībām, kurās nav veikta vakcinācija pret putnu gripu.”

6. pants

Noteikumi svaigas mājputnu gaļas, maltas gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas un gaļas produktu nosūtīšanai

1.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka no vakcinētiem mājputniem iegūta svaiga gaļa Francijā tiek laista tirgū tikai tad, ja gaļa iegūta no mājputniem,

| a) | kuru izcelsme ir no saimniecībām, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu, saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu”, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; |
| --- | --- |

a)

kuru izcelsme ir no saimniecībām, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz ļoti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu, saskaņā ar “profilaktiskās vakcinācijas plānu”, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem;

| b) | kuru izcelsme ir no saimēm, kuras 48 stundas pirms iekraušanas ir klīniski pārbaudījis valsts pilnvarots veterinārārsts, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; |
| --- | --- |

b)

kuru izcelsme ir no saimēm, kuras 48 stundas pirms iekraušanas ir klīniski pārbaudījis valsts pilnvarots veterinārārsts, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem;

| c) | tiek turētas atsevišķi no citām saimēm, kuras neatbilst 4. pantam un šim pantam; kā arī |
| --- | --- |

c)

tiek turētas atsevišķi no citām saimēm, kuras neatbilst 4. pantam un šim pantam; kā arī

| d) | ja gaļa ražota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 (4) II pielikumu un III pielikuma II un III sadaļu un to pārbauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 (5) I pielikuma I, II un III sadaļu un IV sadaļas V un VII nodaļu. |
| --- | --- |

d)

ja gaļa ražota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 (4) II pielikumu un III pielikuma II un III sadaļu un to pārbauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 (5) I pielikuma I, II un III sadaļu un IV sadaļas V un VII nodaļu.

2.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka maltu gaļu, gaļas izstrādājumus, mehāniski atdalītu gaļu un gaļas produktus, kas satur no vakcinētu pīļu un zosu saimēm iegūtu gaļu, nosūta no Francijas tikai tad, ja gaļa atbilst 1. punktā minētajam un ja tie ir ražoti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma V un VI sadaļas noteikumiem.

7. pants

Tirdzniecības dokumenti svaigai mājputnu gaļai, maltai gaļai, gaļas izstrādājumiem, mehāniski atdalītai gaļai un gaļas produktiem

Francija nodrošina, ka svaigai mājputnu gaļai, maltai gaļai, gaļas izstrādājumiem, mehāniski atdalītai gaļai un gaļas produktiem, kas atbilst 6. pantā minētajiem nosacījumiem, ir pievienots tirdzniecības dokuments, kurā norādīts:

“Šis sūtījums atbilst Komisijas Lēmumā 2006/148/EK noteiktajiem dzīvnieku veselības nosacījumiem.”

8. pants

Informācija dalībvalstīm

Francija iepriekš informē galamērķa dalībvalsts centrālo veterināro iestādi par 7. pantā minēto sūtījumu pārvietošanu.

9. pants

Iepakojuma un transportlīdzekļu tīrīšana un dezinfekcija

Francija nodrošina, ka saimniecībās, kas atrodas pielikumā minētajos apgabalos un kurās veic profilaktisko vakcināciju, tiek veikti šādi pasākumi:

| a) | inkubējamu olu un dienu vecu cāļu savākšanai, uzglabāšanai un transportēšanai izmanto tikai vienreizējās iepakošanas materiālus vai materiālus, ko var sekmīgi mazgāt un dezinficēt; |
| --- | --- |

a)

inkubējamu olu un dienu vecu cāļu savākšanai, uzglabāšanai un transportēšanai izmanto tikai vienreizējās iepakošanas materiālus vai materiālus, ko var sekmīgi mazgāt un dezinficēt;

| b) | visu veidu transportlīdzekļus, kurus izmanto dzīvu mājputnu, inkubējamu olu, dienu vecu cāļu, svaigas mājputnu gaļas, maltas gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas un gaļas produktu, kā arī mājputnu barības pārvadāšanai, nekavējoties pirms un pēc katra pārvadājuma tīra un dezinficē ar dezinfekcijas līdzekļiem un metodēm, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

b)

visu veidu transportlīdzekļus, kurus izmanto dzīvu mājputnu, inkubējamu olu, dienu vecu cāļu, svaigas mājputnu gaļas, maltas gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas un gaļas produktu, kā arī mājputnu barības pārvadāšanai, nekavējoties pirms un pēc katra pārvadājuma tīra un dezinficē ar dezinfekcijas līdzekļiem un metodēm, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde.

10. pants

Sankcijas

Francija nosaka noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šā lēmuma noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Francija paziņo minētos noteikumus Komisijai vēlākais līdz 2006. gada 7. martam un informē Komisiju par jebkādām turpmākām šo noteikumu izmaiņām.

11. pants

Ziņojumi

Viena mēneša laikā pēc šā lēmuma piemērošanas dienas Francija iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir iekļauta informācija par profilaktiskās vakcinācijas plāna efektivitāti un, sākot ar 2006. gada 7. martu, iesniedz ikmēneša ziņojumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komisijai.

12. pants

Pasākumu pārskatīšana

Minētos pasākumus pārskata, ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību un jaunāko pieejamo informāciju.

13. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2006. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

1

(2)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/28/EK (OV L 136, 30.4.2004., 58. lpp.).

2

(3)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2076/2005 (OV L 338, 22.12.2005., 83. lpp.).

4

(5)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp. Labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 83. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2076/2005 (OV L 338, 22.12.2005., 83. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

APGABALI, KUROS ATSEVIŠĶĀS PĪĻU UN ZOSU SAIMNIECĪBĀS VEIC VAKCINĀCIJU PRET PUTNU GRIPU

Komūnu saraksts

DÉPARTEMENT DES LANDES

| | AIRE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

AIRE-SUR-L'ADOUR

| | ANGRESSE |
| --- | --- |

ANGRESSE

| | ARBOUCAVE |
| --- | --- |

ARBOUCAVE

| | ARTASSENX |
| --- | --- |

ARTASSENX

| | ARTHEZ-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

ARTHEZ-D'ARMAGNAC

| | AUBAGNAN |
| --- | --- |

AUBAGNAN

| | AUDIGNON |
| --- | --- |

AUDIGNON

| | BAHUS-SOUBIRAN |
| --- | --- |

BAHUS-SOUBIRAN

| | BASCONS |
| --- | --- |

BASCONS

| | BAS-MAUCO |
| --- | --- |

BAS-MAUCO

| | BATS |
| --- | --- |

BATS

| | BÉNESSE-MAREMNE |
| --- | --- |

BÉNESSE-MAREMNE

| | BENQUET |
| --- | --- |

BENQUET

| | BETBEZER-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

BETBEZER-D'ARMAGNAC

| | BIARROTTE |
| --- | --- |

BIARROTTE

| | BIAUDOS |
| --- | --- |

BIAUDOS

| | BISCARROSSE |
| --- | --- |

BISCARROSSE

| | BORDÈRES-ET-LAMENSANS |
| --- | --- |

BORDÈRES-ET-LAMENSANS

| | BOSTENS |
| --- | --- |

BOSTENS

| | BOUGUE |
| --- | --- |

BOUGUE

| | BOURDALAT |
| --- | --- |

BOURDALAT

| | BRETAGNE-DE-MARSAN |
| --- | --- |

BRETAGNE-DE-MARSAN

| | BUANES |
| --- | --- |

BUANES

| | CAPBRETON |
| --- | --- |

CAPBRETON

| | CASTANDET |
| --- | --- |

CASTANDET

| | CASTELNAU-TURSAN |
| --- | --- |

CASTELNAU-TURSAN

| | CAZÈRES-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

CAZÈRES-SUR-L'ADOUR

| | CLASSUN |
| --- | --- |

CLASSUN

| | CLÈDES |
| --- | --- |

CLÈDES

| | COUDURES |
| --- | --- |

COUDURES

| | CRÉON-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

CRÉON-D'ARMAGNAC

| | DUHORT-BACHEN |
| --- | --- |

DUHORT-BACHEN

| | DUMES |
| --- | --- |

DUMES

| | ESCALANS |
| --- | --- |

ESCALANS

| | ESTIGARDE |
| --- | --- |

ESTIGARDE

| | EUGÉNIE-LES-BAINS |
| --- | --- |

EUGÉNIE-LES-BAINS

| | EYRES-MONCUBE |
| --- | --- |

EYRES-MONCUBE

| | FARGUES |
| --- | --- |

FARGUES

| | FRÈCHE (LE) |
| --- | --- |

FRÈCHE (LE)

| | GABARRET |
| --- | --- |

GABARRET

| | GAILLÈRES |
| --- | --- |

GAILLÈRES

| | GEAUNE |
| --- | --- |

GEAUNE

| | GRENADE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

GRENADE-SUR-L'ADOUR

| | HAGETMAU |
| --- | --- |

HAGETMAU

| | HAUT-MAUCO |
| --- | --- |

HAUT-MAUCO

| | HERRÉ |
| --- | --- |

HERRÉ

| | HONTANX |
| --- | --- |

HONTANX

| | HORSARRIEU |
| --- | --- |

HORSARRIEU

| | LABASTIDE-CHALOSSE |
| --- | --- |

LABASTIDE-CHALOSSE

| | LABASTIDE-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

| | LABENNE |
| --- | --- |

LABENNE

| | LACAJUNTE |
| --- | --- |

LACAJUNTE

| | LACQUY |
| --- | --- |

LACQUY

| | LACRABE |
| --- | --- |

LACRABE

| | LAGLORIEUSE |
| --- | --- |

LAGLORIEUSE

| | LAGRANGE |
| --- | --- |

LAGRANGE

| | LARRIVIÈRE |
| --- | --- |

LARRIVIÈRE

| | LATRILLE |
| --- | --- |

LATRILLE

| | LAURET |
| --- | --- |

LAURET

| | LOSSE |
| --- | --- |

LOSSE

| | LUSSAGNET |
| --- | --- |

LUSSAGNET

| | MANT |
| --- | --- |

MANT

| | MAURIES |
| --- | --- |

MAURIES

| | MAURRIN |
| --- | --- |

MAURRIN

| | MAUVEZIN-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

MAUVEZIN-D'ARMAGNAC

| | MAZEROLLES |
| --- | --- |

MAZEROLLES

| | MIRAMONT-SENSACQ |
| --- | --- |

MIRAMONT-SENSACQ

| | MOMUY |
| --- | --- |

MOMUY

| | MONGET |
| --- | --- |

MONGET

| | MONSÉGUR |
| --- | --- |

MONSÉGUR

| | MONT-DE-MARSAN |
| --- | --- |

MONT-DE-MARSAN

| | MONTÉGUT |
| --- | --- |

MONTÉGUT

| | MONTGAILLARD |
| --- | --- |

MONTGAILLARD

| | MONTSOUÉ |
| --- | --- |

MONTSOUÉ

| | MORGANX |
| --- | --- |

MORGANX

| | ONDRES |
| --- | --- |

ONDRES

| | ORX |
| --- | --- |

ORX

| | PARLEBOSCQ |
| --- | --- |

PARLEBOSCQ

| | PAYROS-CAZAUTETS |
| --- | --- |

PAYROS-CAZAUTETS

| | PÉCORADE |
| --- | --- |

PÉCORADE

| | PERQUIE |
| --- | --- |

PERQUIE

| | PEYRE |
| --- | --- |

PEYRE

| | PHILONDENX |
| --- | --- |

PHILONDENX

| | PIMBO |
| --- | --- |

PIMBO

| | PORT-DE-LANNE |
| --- | --- |

PORT-DE-LANNE

| | POUDENX |
| --- | --- |

POUDENX

| | POUYDESSEAUX |
| --- | --- |

POUYDESSEAUX

| | PUJO-LE-PLAN |
| --- | --- |

PUJO-LE-PLAN

| | PUYOL-CAZALET |
| --- | --- |

PUYOL-CAZALET

| | RENUNG |
| --- | --- |

RENUNG

| | RIMBEZ-ET-BAUDIETS |
| --- | --- |

RIMBEZ-ET-BAUDIETS

| | SAINT-AGNET |
| --- | --- |

SAINT-AGNET

| | SAINT-ANDRÉ-DE-SEIGNANX |
| --- | --- |

SAINT-ANDRÉ-DE-SEIGNANX

| | SAINT-BARTHÉLEMY |
| --- | --- |

SAINT-BARTHÉLEMY

| | SAINTE-COLOMBE |
| --- | --- |

SAINTE-COLOMBE

| | SAINT-CRICQ-VILLENEUVE |
| --- | --- |

SAINT-CRICQ-VILLENEUVE

| | SAINT-ÉTIENNE-D'ORTHE |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-D'ORTHE

| | SAINTE-FOY |
| --- | --- |

SAINTE-FOY

| | SAINT-GEIN |
| --- | --- |

SAINT-GEIN

| | SAINT-JEAN-DE-MARSACQ |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-MARSACQ

| | SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC

| | SAINT-JUSTIN |
| --- | --- |

SAINT-JUSTIN

| | SAINT-LAURENT-DE-GOSSE |
| --- | --- |

SAINT-LAURENT-DE-GOSSE

| | SAINT-LOUBOUER |
| --- | --- |

SAINT-LOUBOUER

| | SAINTE-MARIE-DE-GOSSE |
| --- | --- |

SAINTE-MARIE-DE-GOSSE

| | SAINT-MARTIN-DE-HINX |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-HINX

| | SAINT-MARTIN-DE-SEIGNANX |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-SEIGNANX

| | SAINT-MAURICE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

SAINT-MAURICE-SUR-L'ADOUR

| | SAINT-PIERRE-DU-MONT |
| --- | --- |

SAINT-PIERRE-DU-MONT

| | SAINT-SEVER |
| --- | --- |

SAINT-SEVER

| | SAINT-VINCENT-DE-TYROSSE |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-DE-TYROSSE

| | SAMADET |
| --- | --- |

SAMADET

| | SANGUINET |
| --- | --- |

SANGUINET

| | SARRAZIET |
| --- | --- |

SARRAZIET

| | SARRON |
| --- | --- |

SARRON

| | SAUBION |
| --- | --- |

SAUBION

| | SAUBRIGUES |
| --- | --- |

SAUBRIGUES

| | SERRES-GASTON |
| --- | --- |

SERRES-GASTON

| | SOORTS-HOSSEGOR |
| --- | --- |

SOORTS-HOSSEGOR

| | SORBETS |
| --- | --- |

SORBETS

| | TARNOS |
| --- | --- |

TARNOS

| | URGONS |
| --- | --- |

URGONS

| | VIELLE-TURSAN |
| --- | --- |

VIELLE-TURSAN

| | VIGNAU (LE) |
| --- | --- |

VIGNAU (LE)

| | VILLENEUVE-DE-MARSAN |
| --- | --- |

VILLENEUVE-DE-MARSAN

DÉPARTEMENT DE LA LOIRE-ATLANTIQUE

| | ARTHON-EN-RETZ |
| --- | --- |

ARTHON-EN-RETZ

| | ASSÉRAC |
| --- | --- |

ASSÉRAC

| | AVESSAC |
| --- | --- |

AVESSAC

| | BASSE-GOULAINE |
| --- | --- |

BASSE-GOULAINE

| | BAULE-ESCOUBLAC (LA) |
| --- | --- |

BAULE-ESCOUBLAC (LA)

| | BATZ-SUR-MER |
| --- | --- |

BATZ-SUR-MER

| | BERNERIE-EN-RETZ (LA) |
| --- | --- |

BERNERIE-EN-RETZ (LA)

| | BESNÉ |
| --- | --- |

BESNÉ

| | BIGNON (LE) |
| --- | --- |

BIGNON (LE)

| | BLAIN |
| --- | --- |

BLAIN

| | BOUAYE |
| --- | --- |

BOUAYE

| | BOUÉE |
| --- | --- |

BOUÉE

| | BOUGUENAIS |
| --- | --- |

BOUGUENAIS

| | BOURGNEUF-EN-RETZ |
| --- | --- |

BOURGNEUF-EN-RETZ

| | BOUVRON |
| --- | --- |

BOUVRON

| | BRAINS |
| --- | --- |

BRAINS

| | CAMPBON |
| --- | --- |

CAMPBON

| | CARQUEFOU |
| --- | --- |

CARQUEFOU

| | CHAPELLE-DES-MARAIS (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-DES-MARAIS (LA)

| | CHAPELLE-GLAIN (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-GLAIN (LA)

| | CHAPELLE-LAUNAY (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-LAUNAY (LA)

| | CHAPELLE-SUR-ERDRE (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-SUR-ERDRE (LA)

| | CHAUVÉ |
| --- | --- |

CHAUVÉ

| | CHEIX-EN-RETZ |
| --- | --- |

CHEIX-EN-RETZ

| | CHÉMÉRÉ |
| --- | --- |

CHÉMÉRÉ

| | CHEVROLIÈRE (LA) |
| --- | --- |

CHEVROLIÈRE (LA)

| | CONQUÉREUIL |
| --- | --- |

CONQUÉREUIL

| | CORDEMAIS |
| --- | --- |

CORDEMAIS

| | CORSEPT |
| --- | --- |

CORSEPT

| | COUËRON |
| --- | --- |

COUËRON

| | CROISIC (LE) |
| --- | --- |

CROISIC (LE)

| | CROSSAC |
| --- | --- |

CROSSAC

| | DONGES |
| --- | --- |

DONGES

| | DREFFÉAC |
| --- | --- |

DREFFÉAC

| | FAY-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

FAY-DE-BRETAGNE

| | FÉGRÉAC |
| --- | --- |

FÉGRÉAC

| | FRESNAY-EN-RETZ |
| --- | --- |

FRESNAY-EN-RETZ

| | FROSSAY |
| --- | --- |

FROSSAY

| | GÂVRE (LE) |
| --- | --- |

GÂVRE (LE)

| | GENESTON |
| --- | --- |

GENESTON

| | GRIGONNAIS (LA) |
| --- | --- |

GRIGONNAIS (LA)

| | GUÉMÉNÉ-PENFAO |
| --- | --- |

GUÉMÉNÉ-PENFAO

| | GUENROUET |
| --- | --- |

GUENROUET

| | GUÉRANDE |
| --- | --- |

GUÉRANDE

| | HERBIGNAC |
| --- | --- |

HERBIGNAC

| | INDRE |
| --- | --- |

INDRE

| | JUIGNÉ-DES-MOUTIERS |
| --- | --- |

JUIGNÉ-DES-MOUTIERS

| | LIMOUZINIÈRE (LA) |
| --- | --- |

LIMOUZINIÈRE (LA)

| | LAVAU-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

LAVAU-SUR-LOIRE

| | MACHECOUL |
| --- | --- |

MACHECOUL

| | MALVILLE |
| --- | --- |

MALVILLE

| | MARNE (LA) |
| --- | --- |

MARNE (LA)

| | MARSAC-SUR-DON |
| --- | --- |

MARSAC-SUR-DON

| | MASSÉRAC |
| --- | --- |

MASSÉRAC

| | MESQUER |
| --- | --- |

MESQUER

| | MISSILLAC |
| --- | --- |

MISSILLAC

| | MONTAGNE (LA) |
| --- | --- |

MONTAGNE (LA)

| | MONTOIR-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

MONTOIR-DE-BRETAGNE

| | MOUTIERS-EN-RETZ (LES) |
| --- | --- |

MOUTIERS-EN-RETZ (LES)

| | NANTES |
| --- | --- |

NANTES

| | NOTRE-DAME-DES-LANDES |
| --- | --- |

NOTRE-DAME-DES-LANDES

| | ORVAULT |
| --- | --- |

ORVAULT

| | PAIMBOEUF |
| --- | --- |

PAIMBOEUF

| | PELLERIN (LE) |
| --- | --- |

PELLERIN (LE)

| | PIERRIC |
| --- | --- |

PIERRIC

| | PIRIAC-SUR-MER |
| --- | --- |

PIRIAC-SUR-MER

| | PLAINE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

PLAINE-SUR-MER (LA)

| | PLESSÉ |
| --- | --- |

PLESSÉ

| | PONT-CHÂTEAU |
| --- | --- |

PONT-CHÂTEAU

| | PONT-SAINT-MARTIN |
| --- | --- |

PONT-SAINT-MARTIN

| | PORNIC |
| --- | --- |

PORNIC

| | PORNICHET |
| --- | --- |

PORNICHET

| | PORT-SAINT-PÈRE |
| --- | --- |

PORT-SAINT-PÈRE

| | POULIGUEN (LE) |
| --- | --- |

POULIGUEN (LE)

| | PRÉFAILLES |
| --- | --- |

PRÉFAILLES

| | PRINQUIAU |
| --- | --- |

PRINQUIAU

| | QUILLY |
| --- | --- |

QUILLY

| | REZÉ |
| --- | --- |

REZÉ

| | ROUANS |
| --- | --- |

ROUANS

| | SAINT-AIGNAN-GRANDLIEU |
| --- | --- |

SAINT-AIGNAN-GRANDLIEU

| | SAINT-ANDRÉ-DES-EAUX |
| --- | --- |

SAINT-ANDRÉ-DES-EAUX

| | SAINTE-ANNE-SUR-BRIVET |
| --- | --- |

SAINTE-ANNE-SUR-BRIVET

| | SAINT-BRÉVIN-LES-PINS |
| --- | --- |

SAINT-BRÉVIN-LES-PINS

| | SAINT-COLOMBAN |
| --- | --- |

SAINT-COLOMBAN

| | SAINT-ÉTIENNE-DE-MONTLUC |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-DE-MONTLUC

| | SAINT-GILDAS-DES-BOIS |
| --- | --- |

SAINT-GILDAS-DES-BOIS

| | SAINT-HERBLAIN |
| --- | --- |

SAINT-HERBLAIN

| | SAINT-HILAIRE-DE-CHALÉONS |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DE-CHALÉONS

| | SAINT-JEAN-DE-BOISEAU |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-BOISEAU

| | SAINT-JOACHIM |
| --- | --- |

SAINT-JOACHIM

| | SAINT-JULIEN-DE-VOUVANTES |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-DE-VOUVANTES

| | SAINT-LÉGER-LES-VIGNES |
| --- | --- |

SAINT-LÉGER-LES-VIGNES

| | SAINTE-LUCE-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

SAINTE-LUCE-SUR-LOIRE

| | SAINT-LUMINE-DE-COUTAIS |
| --- | --- |

SAINT-LUMINE-DE-COUTAIS

| | SAINT-LYPHARD |
| --- | --- |

SAINT-LYPHARD

| | SAINT-MALO-DE-GUERSAC |
| --- | --- |

SAINT-MALO-DE-GUERSAC

| | SAINT-MARS-DE-COUTAIS |
| --- | --- |

SAINT-MARS-DE-COUTAIS

| | SAINT-MÊME-LE-TENU |
| --- | --- |

SAINT-MÊME-LE-TENU

| | SAINT-MICHEL-CHEF-CHEF |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-CHEF-CHEF

| | SAINT-MOLF |
| --- | --- |

SAINT-MOLF

| | SAINT-NAZAIRE |
| --- | --- |

SAINT-NAZAIRE

| | SAINT-NICOLAS-DE-REDON |
| --- | --- |

SAINT-NICOLAS-DE-REDON

| | SAINTE-PAZANNE |
| --- | --- |

SAINTE-PAZANNE

| | SAINT-PÈRE-EN-RETZ |
| --- | --- |

SAINT-PÈRE-EN-RETZ

| | SAINT-PHILBERT-DE-GRAND-LIEU |
| --- | --- |

SAINT-PHILBERT-DE-GRAND-LIEU

| | SAINTE-REINE-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

SAINTE-REINE-DE-BRETAGNE

| | SAINT-SÉBASTIEN-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

SAINT-SÉBASTIEN-SUR-LOIRE

| | SAINT-VIAUD |
| --- | --- |

SAINT-VIAUD

| | SAUTRON |
| --- | --- |

SAUTRON

| | SAVENAY |
| --- | --- |

SAVENAY

| | SÉVERAC |
| --- | --- |

SÉVERAC

| | SORINIÈRES (LES) |
| --- | --- |

SORINIÈRES (LES)

| | TEMPLE-DE-BRETAGNE (LE) |
| --- | --- |

TEMPLE-DE-BRETAGNE (LE)

| | TREILLIÈRES |
| --- | --- |

TREILLIÈRES

| | TRIGNAC |
| --- | --- |

TRIGNAC

| | TURBALLE (LA) |
| --- | --- |

TURBALLE (LA)

| | VAY |
| --- | --- |

VAY

| | VERTOU |
| --- | --- |

VERTOU

| | VIGNEUX-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

VIGNEUX-DE-BRETAGNE

| | VUE |
| --- | --- |

VUE

DÉPARTEMENT DE LA VENDÉE

| | AIGUILLON-SUR-MER (L') |
| --- | --- |

AIGUILLON-SUR-MER (L')

| | AIGUILLON-SUR-VIE (L') |
| --- | --- |

AIGUILLON-SUR-VIE (L')

| | ANGLES |
| --- | --- |

ANGLES

| | AUZAY |
| --- | --- |

AUZAY

| | AVRILLÉ |
| --- | --- |

AVRILLÉ

| | BARBÂTRE |
| --- | --- |

BARBÂTRE

| | BARRE-DE-MONTS (LA) |
| --- | --- |

BARRE-DE-MONTS (LA)

| | BEAUVOIR-SUR-MER |
| --- | --- |

BEAUVOIR-SUR-MER

| | BENET |
| --- | --- |

BENET

| | BERNARD (LE) |
| --- | --- |

BERNARD (LE)

| | BESSAY |
| --- | --- |

BESSAY

| | BOIS-DE-CÉNÉ |
| --- | --- |

BOIS-DE-CÉNÉ

| | BOISSIÈRE-DES-LANDES (LA) |
| --- | --- |

BOISSIÈRE-DES-LANDES (LA)

| | BOUILLÉ-COURDAULT |
| --- | --- |

BOUILLÉ-COURDAULT

| | BOUIN |
| --- | --- |

BOUIN

| | BREM-SUR-MER |
| --- | --- |

BREM-SUR-MER

| | BRÉTIGNOLLES-SUR-MER |
| --- | --- |

BRÉTIGNOLLES-SUR-MER

| | BRETONNIÈRE (LA) |
| --- | --- |

BRETONNIÈRE (LA)

| | CHAILLÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

CHAILLÉ-LES-MARAIS

| | CHAILLÉ-SOUS-LES-ORMEAUX |
| --- | --- |

CHAILLÉ-SOUS-LES-ORMEAUX

| | CHAIX |
| --- | --- |

CHAIX

| | CHAIZE-GIRAUD (LA) |
| --- | --- |

CHAIZE-GIRAUD (LA)

| | CHAPELLE-ACHARD (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-ACHARD (LA)

| | CHAMPAGNÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

CHAMPAGNÉ-LES-MARAIS

| | CHAMP-SAINT-PÈRE (LE) |
| --- | --- |

CHAMP-SAINT-PÈRE (LE)

| | CHASNAIS |
| --- | --- |

CHASNAIS

| | CHÂTEAU-D'OLONNE |
| --- | --- |

CHÂTEAU-D'OLONNE

| | CHÂTEAU-GUIBERT |
| --- | --- |

CHÂTEAU-GUIBERT

| | CHÂTEAUNEUF |
| --- | --- |

CHÂTEAUNEUF

| | CLAYE (LA) |
| --- | --- |

CLAYE (LA)

| | CORPE |
| --- | --- |

CORPE

| | COUTURE (LA) |
| --- | --- |

COUTURE (LA)

| | CURZON |
| --- | --- |

CURZON

| | DAMVIX |
| --- | --- |

DAMVIX

| | DOIX |
| --- | --- |

DOIX

| | ÉPINE (L') |
| --- | --- |

ÉPINE (L')

| | FAUTE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

FAUTE-SUR-MER (LA)

| | FENOUILLER (LE) |
| --- | --- |

FENOUILLER (LE)

| | FONTAINES |
| --- | --- |

FONTAINES

| | FONTENAY-LE-COMTE |
| --- | --- |

FONTENAY-LE-COMTE

| | GIROUARD (LE) |
| --- | --- |

GIROUARD (LE)

| | GIVRAND |
| --- | --- |

GIVRAND

| | GIVRE (LE) |
| --- | --- |

GIVRE (LE)

| | GROSBREUIL |
| --- | --- |

GROSBREUIL

| | GRUES |
| --- | --- |

GRUES

| | GUÉ-DE-VELLUIRE (LE) |
| --- | --- |

GUÉ-DE-VELLUIRE (LE)

| | GUÉRINIÈRE (LA) |
| --- | --- |

GUÉRINIÈRE (LA)

| | ÎLE-D'ELLE (L') |
| --- | --- |

ÎLE-D'ELLE (L')

| | ÎLE-D'OLONNE (L') |
| --- | --- |

ÎLE-D'OLONNE (L')

| | JARD-SUR-MER |
| --- | --- |

JARD-SUR-MER

| | JONCHÈRE (LA) |
| --- | --- |

JONCHÈRE (LA)

| | LAIROUX |
| --- | --- |

LAIROUX

| | LANDEVIEILLE |
| --- | --- |

LANDEVIEILLE

| | LANGON (LE) |
| --- | --- |

LANGON (LE)

| | LIEZ |
| --- | --- |

LIEZ

| | LONGÈVES |
| --- | --- |

LONGÈVES

| | LONGEVILLE-SUR-MER |
| --- | --- |

LONGEVILLE-SUR-MER

| | LUÇON |
| --- | --- |

LUÇON

| | MAGNILS-REIGNIERS (LES) |
| --- | --- |

MAGNILS-REIGNIERS (LES)

| | MAILLÉ |
| --- | --- |

MAILLÉ

| | MAILLEZAIS |
| --- | --- |

MAILLEZAIS

| | MAREUIL-SUR-LAY-DISSAIS |
| --- | --- |

MAREUIL-SUR-LAY-DISSAIS

| | MAZEAU (LE) |
| --- | --- |

MAZEAU (LE)

| | MONTREUIL |
| --- | --- |

MONTREUIL

| | MOREILLES |
| --- | --- |

MOREILLES

| | MOTHE-ACHARD (LA) |
| --- | --- |

MOTHE-ACHARD (LA)

| | MOUTIERS-LES-MAUXFAITS |
| --- | --- |

MOUTIERS-LES-MAUXFAITS

| | MOUTIERS-SUR-LE-LAY |
| --- | --- |

MOUTIERS-SUR-LE-LAY

| | MOUZEUIL-SAINT-MARTIN |
| --- | --- |

MOUZEUIL-SAINT-MARTIN

| | NALLIERS |
| --- | --- |

NALLIERS

| | NIEUL-LE-DOLENT |
| --- | --- |

NIEUL-LE-DOLENT

| | NIEUL-SUR-L'AUTISE |
| --- | --- |

NIEUL-SUR-L'AUTISE

| | NOIRMOUTIER-EN-L'ÎLE |
| --- | --- |

NOIRMOUTIER-EN-L'ÎLE

| | NOTRE-DAME-DE-MONTS |
| --- | --- |

NOTRE-DAME-DE-MONTS

| | OLONNE-SUR-MER |
| --- | --- |

OLONNE-SUR-MER

| | ORBRIE (L') |
| --- | --- |

ORBRIE (L')

| | OULMES |
| --- | --- |

OULMES

| | PÉAULT |
| --- | --- |

PÉAULT

| | PERRIER (LE) |
| --- | --- |

PERRIER (LE)

| | PETOSSE |
| --- | --- |

PETOSSE

| | PISSOTTE |
| --- | --- |

PISSOTTE

| | POIRÉ-SUR-VELLUIRE (LE) |
| --- | --- |

POIRÉ-SUR-VELLUIRE (LE)

| | POIROUX |
| --- | --- |

POIROUX

| | POUILLÉ |
| --- | --- |

POUILLÉ

| | PUYRAVAULT |
| --- | --- |

PUYRAVAULT

| | ROSNAY |
| --- | --- |

ROSNAY

| | SABLES-D'OLONNE (LES) |
| --- | --- |

SABLES-D'OLONNE (LES)

| | SAINT-AUBIN-LA-PLAINE |
| --- | --- |

SAINT-AUBIN-LA-PLAINE

| | SAINT-AVAUGOURD-DES-LANDES |
| --- | --- |

SAINT-AVAUGOURD-DES-LANDES

| | SAINT-BENOIST-SUR-MER |
| --- | --- |

SAINT-BENOIST-SUR-MER

| | SAINT-CYR-EN-TALMONDAIS |
| --- | --- |

SAINT-CYR-EN-TALMONDAIS

| | SAINT-DENIS-DU-PAYRÉ |
| --- | --- |

SAINT-DENIS-DU-PAYRÉ

| | SAINT-ÉTIENNE-DE-BRILLOUET |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-DE-BRILLOUET

| | SAINTE-FOY |
| --- | --- |

SAINTE-FOY

| | SAINTE-GEMME-LA-PLAINE |
| --- | --- |

SAINTE-GEMME-LA-PLAINE

| | SAINT-GERVAIS |
| --- | --- |

SAINT-GERVAIS

| | SAINT-GILLES-CROIX-DE-VIE |
| --- | --- |

SAINT-GILLES-CROIX-DE-VIE

| | SAINTE-HERMINE |
| --- | --- |

SAINTE-HERMINE

| | SAINT-HILAIRE-DE-RIEZ |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DE-RIEZ

| | SAINT-HILAIRE-DES-LOGES |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DES-LOGES

| | SAINT-HILAIRE-LA-FORÊT |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-LA-FORÊT

| | SAINT-JEAN-DE-BEUGNÉ |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-BEUGNÉ

| | SAINT-JEAN-DE-MONTS |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-MONTS

| | SAINT-JULIEN-DES-LANDES |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-DES-LANDES

| | SAINT-MARTIN-DE-FRAIGNEAU |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-FRAIGNEAU

| | SAINT-MATHURIN |
| --- | --- |

SAINT-MATHURIN

| | SAINT-MICHEL-EN-L'HERM |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-EN-L'HERM

| | SAINT-MICHEL-LE-CLOUCQ |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-LE-CLOUCQ

| | SAINTE-PEXINE |
| --- | --- |

SAINTE-PEXINE

| | SAINT-PIERRE-LE-VIEUX |
| --- | --- |

SAINT-PIERRE-LE-VIEUX

| | SAINTE-RADEGONDE-DES-NOYERS |
| --- | --- |

SAINTE-RADEGONDE-DES-NOYERS

| | SAINT-RÉVÉREND |
| --- | --- |

SAINT-RÉVÉREND

| | SAINT-SIGISMOND |
| --- | --- |

SAINT-SIGISMOND

| | SAINT-URBAIN |
| --- | --- |

SAINT-URBAIN

| | SAINT-VINCENT-SUR-GRAON |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-SUR-GRAON

| | SAINT-VINCENT-SUR-JARD |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-SUR-JARD

| | SALLERTAINE |
| --- | --- |

SALLERTAINE

| | SÉRIGNÉ |
| --- | --- |

SÉRIGNÉ

| | TABLIER (LE) |
| --- | --- |

TABLIER (LE)

| | TAILLÉE (LA) |
| --- | --- |

TAILLÉE (LA)

| | TALMONT-SAINT-HILAIRE |
| --- | --- |

TALMONT-SAINT-HILAIRE

| | TRANCHE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

TRANCHE-SUR-MER (LA)

| | TRIAIZE |
| --- | --- |

TRIAIZE

| | VAIRÉ |
| --- | --- |

VAIRÉ

| | VELLUIRE |
| --- | --- |

VELLUIRE

| | VIX |
| --- | --- |

VIX

| | VOUILLÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

VOUILLÉ-LES-MARAIS

| | XANTON-CHASSENON |
| --- | --- |

XANTON-CHASSENON

---