----

----

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

----

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. gruodžio 23 d.

dėl transeuropinių paprastųjų geležinkelių posistemio „Riedmenys: triukšmas“ techninių sąveikos specifikacijų

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 5666)

(tekstas svarbus EEE)

(2006/66/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos, minėtos Direktyvos 2001/16/EB 6 straipsnio 1 dalyje, posistemio „triukšmas“ techninės sąveikos specifikacijos (toliau – „triukšmas“) yra tokios, kokios yra pateiktos šio sprendimo priede.

TSS išsamiai taikomos transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos, apibrėžtos Direktyvos 2001/16/EB I priede, riedmenims.

2 straipsnis

TSS apima du etapus, nurodytus priedo 7 skyriuje. Nepažeisdama 7 skyriuje numatyto įprastinio taisymo mechanizmo, Komisija ne vėliau kaip po septynerių metų nuo šio sprendimo taikymo pradžios, Direktyvos 96/48/EB 21 straipsniu įsteigtam komitetui pateikia ataskaitą ir, jei reikia, pasiūlymą dėl priedo 7.2 skirsnio pataisymo.

3 straipsnis

Kai susitarimuose yra reikalavimas dėl skleidžiamo triukšmo dydžių, valstybės narės apie tokius susitarimus praneša Komisijai per šešis mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo. Pranešama apie šiuos susitarimų tipus:

4 straipsnis

Sprendimo 2004/446/EC nuostatos dėl pagrindinių transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos pagrindinių parametrų nebetaikomos nuo tos dienos, kai pradedamas taikyti šis sprendimas.

5 straipsnis

Šis sprendimas pradedamas taikyti po šešių mėnesių nuo jo paskelbimo dienos.

6 straipsnis

Šis sprendimas yra skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 23 d.

Komisijos vardu

Jacques BARROT

Pirmininko pavaduotojas

----

(1)OL L 110, 2001 4 20, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 114).

(2)OL L 155, 2004 4 30, p. 1.

(3)OL L 235, 1996 9 17, p. 6. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

----

PRIEDAS

Transeuropinių paprastųjų geležinkelių posistemio „Riedmenys: triukšmas“ techninės sąveikos specifikacijos

TRANSEUROPINĖ PAPRASTŲJŲ GELEŽINKELIŲ SISTEMA

Techninė sąveikos specifikacija

Posistemis: paprastieji riedmenys

Taikymo sritis: triukšmas

Aspektas: prekinių vagonų, lokomotyvų, po kelis sukabintų riedmenų ir keleivinių vagonų keliamas triukšmas

1   ĮŽANGA

1.1   Techninė taikymo sritis

Ši TSS taikoma riedmenų posistemiui, nurodytam Direktyvos 2001/16/EB II priedo 1 punkto sąraše.

Daugiau informacijos apie riedmenų posistemį yra pateikta 2 skyriuje.

Ši TSS taikoma prekinių vagonų, lokomotyvų, po kelis sukabintų riedmenų ir keleivinių vagonų keliamam triukšmui.

1.2   Geografinė taikymo sritis

Geografinė šios TSS taikymo sritis – tai transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kaip aprašyta Direktyvos 2001/16/EB I priede.

1.3   Šios TSS turinys

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 5 straipsnio 3 dalį ši TSS:

Be to, pagal 5 straipsnio 5 dalį gali būti numatyti kiekvienos TSS specifiniai atvejai; jie yra aprašyti 7 skyriuje.

Galiausiai šios TSS 4 skyriuje taip pat yra pateikiamos pirma 1.1 ir 1.2 skirsniuose nurodytai konkrečiai taikymo sričiai skirtos eksploatacijos ir priežiūros taisyklės.

2   POSISTEMIO APIBRĖŽTIS (TAIKYMO SRITIS)

2.1   Posistemio apibrėžtis

Riedmenims, kuriems taikoma ši TSS, priskiriami lokomotyvai, riedmenys, prekiniai vagonai ir keleiviniai vagonai, kurie gali važiuoti visu transeuropinio paprastųjų geležinkelių tinklu arba jo dalimi. Prie prekinių vagonų priskiriami ir sunkvežimiams vežti skirti riedmenys.

Šie riedmenys apima tarptautiniam susisiekimui ir tik nacionaliniam (konkrečiam) susisiekimui skirtus riedmenis, deramai atsižvelgiant į riedmenų naudojimą vietiniam, regioniniam ar tolimajam susisiekimui.

Riedmenų triukšmo posistemio TSS apima stovinčių, iš vietos pajudančių, pravažiuojančių paprastųjų riedmenų keliamo triukšmo ir triukšmo jų mašinistų kabinose ribas.

2.2   Posistemio sąsajos

Ši triukšmo TSS turi sąsajas su:

3   PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI

3.1   Bendroji dalis

Pagal šios TSS taikymo sritį, atitinkamų pagrindinių reikalavimų, nurodytų šios TSS 3 skyriuje, įvykdymą užtikrins 4 skyriuje aprašytų posistemio specifikacijų atitiktis, kurią įrodys teigiamas posistemio patikros vertinimo rezultatas, kaip aprašyta 6 skyriuje.

Vis dėlto, jei daliai pagrindinių reikalavimų taikomos nacionalinės taisyklės dėl:

atitinkamas atitikties vertinimas atliekamas laikantis procedūrų, už kurias atsako atitinkama valstybė narė.

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 4 straipsnio 1 dalį transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, posistemiai ir sudedamosios sąveikos dalys, įskaitant sąsajas, atitinka atitinkamus direktyvos III priede nurodytus pagrindinius reikalavimus.

3.2   Pagrindiniai reikalavimai

Numatomi šie pagrindiniai reikalavimai:

Šie reikalavimai apima bendruosius ir konkrečius kiekvieno posistemio reikalavimus.

3.3   Bendrieji pagrindiniai reikalavimai

3.3.1.   Aplinkosauga

Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.4 punkte numatytas pagrindinis reikalavimas: eksploatuojant transeuropinę paprastųjų geležinkelių sistemą turi būti laikomasi galiojančių akustinės taršos taisyklių.

Pagrindinis reikalavimas dėl riedmenų posistemio riedmenų keliamo triukšmo yra numatytas šių poskyrių specifikacijoje:

3.4   Su konkrečiais riedmenų posistemio pagrindiniais reikalavimais susiję aspektai

Konkretūs riedmenų posistemio pagrindiniai reikalavimai nėra svarbūs riedmenų keliamam triukšmui.

4   POSISTEMIO APIBŪDINIMAS

4.1   Įžanga

Transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma Direktyva 2001/16/EB ir kurios dalis yra riedmenų posistemis, yra integruota sistema, kurios darna turi būti patikrintas. Visų pirma turi būti patikrintas posistemio specifikacijų nuoseklumas, jo sąsajų suderinimas su sistema, į kurią jis yra integruotas, bei eksploatacijos ir priežiūros taisyklių nuoseklumas.

Atsižvelgiant į visus taikomus pagrindinius reikalavimus, riedmenų posistemio riedmenų keliamas triukšmas yra apibūdintas šiame 4 skyriuje.

Ši TSS yra taikoma naujoms transporto priemonėms ir atnaujintiems arba modernizuotiems riedmenims, jei to reikalaujama pagal 7.2 skyriaus nuostatas.

Šios TSS 4.2 skirsnis yra taikomas tik pradedant eksploatuoti riedmenis pagal Direktyvos 2001/16/EB 14 straipsnio 1 arba 3 dalį.

4.2   Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos

Atsižvelgiant į 3 skyriuje nurodytus pagrindinius reikalavimus, riedmenų posistemio riedmenų keliamo triukšmo funkcinės ir techninės specifikacijos yra tokios:

Į kitą vietą pervažiuojanti infrastruktūros priežiūros technika turi būti laikoma lokomotyvais, tačiau tokia dirbanti technika neturi atitikti šios TSS.

4.2.1   Prekinių vagonų keliamas triukšmas

Prekinių vagonų keliamas triukšmas skirstomas į pravažiuojančio ir stovinčio vagono keliamą triukšmą.

Pravažiuojančio prekinio vagono keliamam triukšmui daug įtakos turi jo riedėjimo triukšmas (rato ir geležinkelio sąlyčio triukšmas), kuris yra greičio funkcija.

Patį riedėjimo triukšmą sukelia bendras rato ir geležinkelio nelygumas ir bėgių kelio bei rato sistemos dinaminė elgsena.

Pravažiuojančio riedmens keliamą triukšmą apibūdinančių parametrų visumą sudaro:

Stovinčio prekinio vagono keliamas triukšmas bus svarbus tik tuomet, jei vagone yra įrengti pagalbiniai įrenginiai, tokie kaip varikliai, generatoriai, aušinimo sistemos. Tai dažniausiai taikoma vagonams-šaldytuvams.

Stovinčio riedmens keliamą triukšmą apibūdinančių parametrų visumą sudaro:

4.2.1.1   Pravažiuojančio riedmens keliamo triukšmo ribos

Pravažiuojančio riedmens keliamo triukšmo rodiklis yra A svertinis ekvivalentinis ištisinis garso slėgio lygis LpAeq, Tp, nustatomas riedmeniui pravažiuojant 7,5 m atstumu nuo bėgių kelio vidurio linijos, 1,2 m virš bėgių. Nustatoma remiantis prEN ISO 3095: 2001, išskyrus tai, kad etaloninis bėgių kelias turi atitikti A1.4 priede nurodytus reikalavimus. Etaloninis bėgių kelias suteikiamas nediskriminuojant.

Pravažiuojančių prekinių vagonų keliamo triukšmo ribinės reikšmės LpAeq, Tp pirma nurodytomis sąlygomis yra pateiktos 1 lentelėje.

1 lentelė

Pravažiuojančių prekinių vagonų keliamo triukšmo ribinės reikšmės LpAeq, Tp

Apl - ašių skaičius, padalytas iš ilgio virš buferių.

Pravažiuojančio traukinio keliamas triukšmas matuojamas esant 80 km/h ir didžiausiam greičiui, bet mažesniam negu 190 km/h. Lyginamos vertės iki ribų (žr. 1 lentelę) – tai didžiausia vertė, nustatyta esant 80 km/h greičiui, ir vertė, nustatyta esant didžiausiam greičiui, bet perskaičiuota 80 km/h pagal formulę LpAeq, Tp(80 km/h) = LpAeq, Tp(v)-30*log (v/80 km/h). Kiti prEN ISO 3095: 2001 paminėti greičiai nenagrinėjami.

4.2.1.2   Stovinčio riedmens keliamo triukšmo ribos

Stovinčio riedmens keliamas triukšmas turi būti apibūdintas nurodant A svertinį ekvivalentinį ištisinio garso slėgio lygį LpAeq, T pagal prEN ISO 3095: 2001 7.5 skyrių ir A priede nurodytus nuokrypius. Stovinčių prekinių vagonų keliamo triukšmo ribinė reikšmė 7,5 m atstumu nuo bėgių kelio vidurio linijos ir 1,2 m virš viršutinio bėgių paviršiaus yra pateikta 2 lentelėje. Garso slėgio lygio rodiklis yra LpAeq, T.

2 lentelė

Stovinčių prekinių vagonų keliamo triukšmo ribinė reikšmė LpAeq, T

Nurodytas stovinčio riedmens keliamo triukšmo lygis yra visų matavimo taškuose, apibrėžtuose šios TSS A 1.1 priede, nustatytų verčių energijos vidurkis.

4.2.2   Lokomotyvų, po kelis sukabintų riedmenų ir keleivinių vagonų keliamas triukšmas

4.2.2.1   Įžanga

Lokomotyvų, po kelis sukabintų riedmenų ir keleivinių vagonų keliamas triukšmas skirstomas į stovinčio, iš vietos pajudančio ir pravažiuojančio riedmens keliamą triukšmą. Taip pat atsižvelgiama į triukšmą mašinisto kabinoje.

Stovinčio riedmens keliamam triukšmui daug įtakos turi pagalbinė įranga, tokia kaip aušinimo, oro kondicionavimo sistemos ir kompresoriai.

Iš vietos pajudančio riedmens keliamas triukšmas – tai visų traukos komponentų, tokių kaip dyzeliniai varikliai ir aušinimo ventiliatoriai, pagalbinės įrangos ir kartais – rato čiuožimo keliamas triukšmas.

Pravažiuojančio riedmens keliamam triukšmui daug įtakos turi riedėjimo triukšmas, susijęs su rato ir geležinkelio sąveika, kuri yra greičio funkcija.

Patį riedėjimo triukšmą sukelia bendras rato ir geležinkelio nelygumas ir bėgių kelio bei aširačio dinaminė elgsena.

Esant mažesniam greičiui pagalbinės įrangos ir traukos įrangos triukšmas taip pat yra gana didelis.

Keliamo triukšmo lygį apibūdina:

Stovinčio riedmens keliamą triukšmą apibūdinančių parametrų visumą sudaro:

Po kelis sukabinti riedmenys – tai pastovūs traukinių sąstatai, sudaryti iš paskirstytos traukos arba su vieno ar kelių paskirtųjų lokomotyvų ir keleivinių vagonų. Po kelis sukabinti elektriniai traukos riedmenys žymimi santrumpa „EMU“, o po kelis sukabinti dyzeliniai traukos riedmenys žymimi santrumpa „DMU“. Šioje TSS formuluotė „dyzelinis“ arba „dyzelinis variklis“ apima visas vidaus degimo variklio formas, naudojamas traukai. Neišardomi traukiniai, kuriuos sudaro du lokomotyvai ir keleiviniai vagonai, negali būti laikomi po kelis sukabintais riedmenimis, jei lokomotyvas gali būti eksploatuojamas įvairių formuočių traukiniuose.

4.2.2.2   Stovinčio riedmens keliamo triukšmo ribos

Stovinčio riedmens keliamo triukšmo ribos yra nustatomos 7,5 m atstumu nuo bėgių kelio vidurio linijos, 1,2 m virš viršutinio bėgių paviršiaus. Matavimo sąlygos yra nustatomos standartu prEN ISO 3095:2001, atsižvelgiant į nuokrypius, nurodytus A priede. Garso slėgio lygio rodiklis yra LpAeq, T. Transporto priemonės triukšmo emisijos ribinės reikšmės pirma nurodytomis sąlygomis yra pateiktos 3 lentelėje.

3 lentelė

Stovinčių elektrinių ir dyzelinių lokomotyvų, EMU, DMU ir keleivinių vagonų keliamo triukšmo ribinės reikšmės LpAeq, T

Nurodytas stovinčio riedmens keliamo triukšmo lygis yra visų matavimo taškuose, apibrėžtuose šios TSS A 1.1 priede, nustatytų verčių energijos vidurkis.

4.2.2.3   Iš vietos pajudančio riedmens keliamas triukšmo ribos

Iš vietos pajudančio riedmens keliamo triukšmo ribos yra nustatomos 7,5 m atstumu nuo bėgių kelio vidurio linijos, 1,2 m virš viršutinio bėgių paviršiaus. Matavimo sąlygos yra nustatomos standartu prEN ISO 3095:2001, atsižvelgiant į nuokrypius, nurodytus A1.2 priede. Garso lygio rodiklis – LpAFmax. Iš vietos pajudančių transporto priemonių keliamo triukšmo ribinės reikšmės pirma nurodytomis sąlygomis yra pateiktos 4 lentelėje.

4 lentelė

Iš vietos pajudančių elektrinių ir dyzelinių lokomotyvų, EMU, DMU keliamo triukšmo ribinės reikšmės LpAFmax.

4.2.2.4   Pravažiuojančio riedmens keliamo triukšmo ribos

Pravažiuojančio riedmens keliamo triukšmo ribos yra nustatomos 7,5 m atstumu nuo etaloninio bėgių kelio vidurio linijos, 1,2 m virš viršutinio bėgių paviršiaus transporto priemonės greičiui esant 80 km/h. A svertinio ekvivalentinio nuolatinio garso lygio rodiklis yra LpAeq, Tp.

Matavimai atliekami vadovaujantis prEN ISO 3095:2001, atsižvelgiant į nuokrypius, nurodytus A1.3 ir A1.4 prieduose. Etaloninis bėgių kelias suteikiamas nediskriminuojant.

Pravažiuojančio traukinio keliamas triukšmas yra matuojamas esant 80 km/h ir didžiausiam greičiui, tačiau mažesniam negu 190 km/h. Matavimai nėra atliekami esant kitiems prEN ISO 3095: 200 nurodytiems greičiams. Su ribomis (žr. 5 lentelę) turi būti lyginama didesnioji iš šių verčių: vertė, nustatyta esant 80 km/h greičiui, arba vertė, nustatyta esant didžiausiam greičiui, tačiau perskaičiuota 80 km/h pagal šią lygybę.

LpAeq, Tp(80 km/h) = LpAeq, Tp(v)-30*log (v/80 km/h).

Elektrinių ir dyzelinių lokomotyvų, EMU, DMU ir keleivinių vagonų triukšmo emisijos ribinės reikšmės pirma nurodytomis sąlygomis yra pateiktos 5 lentelėje.

5 lentelė

Pravažiuojančių elektrinių ir dyzelinių lokomotyvų, EMU, DMU ir keleivinių vagonų keliamo triukšmo ribinės reikšmės LpAeq, Tp

4.2.3   Lokomotyvų, po kelis sukabintų riedmenų ir savaeigių drezinų viduje keliamas triukšmas

Triukšmo lygis keleivinėse transporto priemonėse nėra laikomas pagrindiniu parametru. Tačiau triukšmo lygis mašinisto kabinoje yra svarbus. Triukšmo lygis kabinoje turi būti kuo mažesnis, apribojant triukšmą ties šaltiniu ir tinkamomis papildomomis priemonėmis (garso izoliacija, garso sugertis). Ribinės reikšmės yra nurodytos 6 lentelėje.

6 lentelė

Triukšmo elektrinių ir dyzelinių lokomotyvų, EMU, DMU ir savaeigių drezinų mašinisto kabinoje ribinės reikšmės LpAeq, T

Matavimai atliekami tokiomis sąlygomis:

Atliekant matavimus esant didžiausiam greičiui, mikrofonas dedamas mašinisto ausies aukštyje (mašinistui sėdint) horizontalios plokštumos nuo priekinio lango stiklo iki galinės kabinos sienos centre.

Atliekant sirenos poveikio matavimus, naudojami 8 lygiais tarpais 25 cm spinduliu aplink mašinisto galvą (mašinistui sėdint) horizontalioje plokštumoje padėti mikrofonai. 8 verčių aritmetinis vidurkis lyginamas su riba.

Ši lentelė taikoma mašinisto kabinoms. Bet kuriuo atveju geležinkelio įmonės ir jų personalas turi taikyti 2003 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/10/EB dėl būtiniausių sveikatai ir saugai taikomų reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (triukšmo) keliama rizika darbuotojų atžvilgiu, tačiau Direktyvos 2003/10/EB laikymasis nėra susijęs su riedmenų su mašinisto kabina (-omis) EB patikra.

4.3   Funkcinės ir techninės sąsajų specifikacijos

4.3.1   Paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemis

Į šios TSS prekinių vagonų keliamo triukšmo ribas atsižvelgiama kaip į Paprastųjų geležinkelių riedmenų TSS 4.2.4 (Stabdymas) skyriuje nurodytą projektavimo parametrą ir kaip į 6.2 skyriuje (Paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemio prekiniai vagonai) nurodytą posistemio tvirtinimo dalį.

4.3.2   Lokomotyvų, po kelis sukabintų riedmenų ir keleivinių vagonų posistemiai

Šios TSS dar neparengtos. Dėl lokomotyvų, po kelis sukabintų riedmenų ir keleivinių vagonų keliamo triukšmo, jų konstrukcija turi atitikti šių TSS 4 skyriuje (Posistemio apibūdinimas) nurodytas ribas.

4.4   Eksploatacijos taisyklės

Atsižvelgiant į 3 skyriuje nurodytus pagrindinius reikalavimus, nėra specialiųjų riedmenų posistemiui taikomų eksploatacijos taisyklių dėl riedmenų keliamo triukšmo.

4.5   Priežiūros taisyklės

Žr. Priežiūros bylą, nurodytą Paprastųjų geležinkelių riedmenų TSS 4.2.8 skyriuje.

4.6   Profesinės kvalifikacijos

Be galiojančių Europos ir nacionalinių teisės aktų, suderintų su Europos teisės aktais dėl profesinių kvalifikacijų, kitų reikalavimų nėra.

4.7   Sveikatos ir saugos sąlygos

Mažesniąsias poveikio veikimo vertes, nustatytas Direktyvos 2003/10/EB (Septynioliktosios atskirosios direktyvos, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) 3 straipsnyje, atitinka šioje specifikacijoje pateiktos triukšmo mašinistų kabinoje ribos:

4.8   Infrastruktūros ir riedmenų registrai

4.8.1   Infrastruktūros registras

Šiai TSS netaikoma.

4.8.2   Riedmenų registras

Į riedmenų registrą įtraukiama tokia informacija apie riedmenų keliamo triukšmo aspektą:

5   SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

5.1   Apibrėžtis

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 2 straipsnio d dalį sąveikos sudedamosios dalys – „tai bet kuri nedaloma sudedamoji dalis, mazgas, sukomplektuotas blokas, įtraukti arba ketinami įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveika. Sąvoka „sudedamoji dalis“ apima ir materialius objektus, ir nematerialius objektus, pvz., programinę įrangą“.

Šioje TSS nurodytų sąveikos sudedamųjų dalių nėra.

6   SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ATITIKTIES IR (ARBA) TINKAMUMO NAUDOTI VERTINIMAS IR POSISTEMIO PATIKROS

6.1   Sąveikos sudedamosios dalys

Netaikoma.

6.2   Riedmenų posistemio riedmenų keliamo triukšmo aspektas

6.2.1   Vertinimo procedūros

Perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo Bendrijoje prašymu notifikuotoji įstaiga atlieka EB patikrą pagal Direktyvos 2001/16/EB VI priedą.

Vadovaudamasi Direktyvos 2001/16/EB 18 straipsnio 1 dalimi ir V priedu, perkančioji organizacija parengia riedmenų posistemio, įskaitant triukšmo aspektą, patikros EB deklaraciją.

6.2.2   Moduliai

Triukšmo reikalavimų, kaip nurodyta 4 skyriuje, patikros procedūrai atlikti perkančioji organizacija arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas gali pasirinkti šiuos modulius:

Šie moduliai yra aprašyti šios TSS B priede.

Prekinių vagonų triukšmo reikalavimų atitikties vertinimas gali būti atliekamas tuo pat metu, kaip ir kitų prekinių vagonų reikalavimų patikros procedūros, nurodytos paprastųjų geležinkelių riedmenų TSS.

SD modulis gali būti pasirinktas tik jei perkančioji organizacija arba, jei dalyvauja, pagrindiniai rangovai gamybai, galutinio produkto apžiūrai ir bandymams taiko kokybės valdymo sistemą, patvirtintą ir ištirtą jos (jų) pasirinktos notifikuotosios įstaigos.

SH2 modulis gali būti pasirinktas tik jei perkančioji organizacija arba, jei dalyvauja, pagrindiniai rangovai projektui, gamybai, galutinio produkto apžiūrai ir bandymams taiko kokybės valdymo sistemą, patvirtintą ir ištirtą jos (jų) pasirinktos notifikuotosios įstaigos.

Norint naudoti modulius, yra atsižvelgiama į šiuos papildomus faktus:

6.2.3   Riedmenų posistemio triukšmo aspektas

Riedmenų posistemio triukšmo, keliamo prekinių vagonų, lokomotyvų, po kelis sukabintų riedmenų ir keleivinių vagonų, aspekto patikra atliekama pagal šį skyrių.

EB patikros procedūros: šios TSS A priedas.

Specifikacijų sąrašas, bandymų procedūrų aprašymas:

7   ĮGYVENDINIMAS

7.1   Bendroji dalis

Įgyvendinant TSS turi būti atsižvelgiama į bendrą paprastųjų geležinkelių tinklo perėjimą prie visiškos sąveikos.

Siekiant sudaryti sąlygas šiam perėjimui, TSS numatyta galimybė jas taikyti etapais, palaipsniui ir įgyvendinti koordinuojant su kitomis TSS.

7.2   TSS persvarstymas

Pagal Direktyvos 2001/16/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, 6 straipsnio 3 dalį agentūra yra atsakinga už TSS svarstymą iš naujo bei atnaujinimą ir atitinkamų rekomendacijų teikimą šios direktyvos 21 straipsnyje nurodytam komitetui, kad būtų atsižvelgta į technologijos raidą ar socialinius reikalavimus. Be to, laipsniškas kitų TSS priėmimas ir persvarstymas taip pat gali turėti įtakos šiai TSS. Siūlomi šios TSS pakeitimai atidžiai svarstomi, o atnaujintos TSS bus skelbiamos periodiškai, maždaug kas 3 metai.

Bet kuriuo atveju EB sutarties 21 straipsnyje nurodytam komitetui ne vėliau kaip po 7 metų nuo šios TSS įsigaliojimo pateikia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl šių klausimų persvarstyti šią TSS:

7.3   Dviejų etapų metodas

Rekomenduojama, kad jei naujus riedmenis numatoma užsakinėti dešimt metų nuo šios TSS įsigaliojimo arba eksploatuoti dvylika metų nuo šios TSS 4.2.1.1 ir 4.2.2.4 skirsnių] įsigaliojimo, ši TSS taikoma ribinę reikšmę sumažinus 5 dB(A), išskyrus DMU ir EMU. Pastarųjų keliamo triukšmo ribinė reikšmė sumažinama 2 dB(A). Tai tik rekomendacija 4.2.1.1 ir 4.2.2.4 skirsniams apsvarstyti, persvarstant TSS, kaip nurodyta 7.2 skirsnyje.

7.4   Įrangos modernizavimo programa, skirta triukšmui mažinti

Atsižvelgiant į ilgą eksploatavimo geležinkelio transporto priemonių trukmę, taip pat būtina imtis priemonių dėl esamo riedmenų parko, pirmenybę teikiant prekiniams vagonams, kad būtų skatinama per pagrįstą laikotarpį gerokai sumažinti girdimo triukšmo lygį. Komisija imsis iniciatyvos su atitinkamomis interesų grupėmis aptarti prekinių vagonų įrangos modernizavimo galimybes, kad pasiektų bendrą susitarimą su šio sektoriaus įmonėmis.

7.5   Šios TSS taikymas naujiems riedmenims

Šioje TSS pateiktos specifikacijos taikomos visiems naujiems riedmenims, įtrauktiems į šios TSS taikymo sritį.

Naujiems vagonams Paprastųjų geležinkelių riedmenų TSS taip pat turi būti visiškai taikoma.

7.5.1   Pereinamasis laikotarpis išorinio triukšmo reikalavimams

24 mėnesių pereinamuoju laikotarpiu, prasidedančiu nuo šios TSS įsigaliojimo dienos, leidžiama taikyti 2 dB(A) aukštesnes negu nurodyta šios TSS 4 ir 7 skyriuose elektrinių, dyzelinių lokomotyvų, EMU, DMU ir keleivinių vagonų keliamo išorinio triukšmo ribas. Šis leidimas taikomas tik tuomet, jei:

7.5.2   Iš vietos pajudančio riedmens keliamas triukšmas

Visų iš vietos pajudančių DMU, kurių variklio galingumas didesnis negu 500 kW vienam varikliui, pradėtų eksploatuoti 5 metų pereinamuoju laikotarpiu nuo šios TSS įsigaliojimo dienos, keliamo triukšmo ribos gali būti padidintos 2 dB(A). Šis skaičius nėra pridedamas prie 7.5.1 skirsnyje numatytų 2 dB(A).

7.5.3   Triukšmas mašinisto kabinoje

Leidžiama naujų ir esamų modelių stovinčio riedmens triukšmo kabinoje įjungus išorinio įspėjamojo signalo sireną ribą padidinti 2 dB(A) pirmuosius 3 metus nuo šios TSS įsigaliojimo dienos. Tai taikoma šiais atvejais:

7.5.4   Išimtys, taikomos nacionaliniams, dvišaliams, daugiašaliams arba daugianacionaliniams susitarimams

7.5.4.1   Galiojantys susitarimai

Jei susitarimuose numatyti reikalavimai dėl triukšmo, valstybės narės per 6 mėnesius nuo šios TSS įsigaliojimo Komisijai praneša apie šiuos susitarimus, pagal kuriuos eksploatuojami su šios TSS taikymo sritimi susiję prekiniai vagonai, lokomotyvai, DMU, EMU ir keleiviniai vagonai:

Šių susitarimų suderinamumas su ES teisės aktais, įskaitant jų nešališkumą, ypač su šia TSS, bus įvertintas, o Komisija imsis būtinų priemonių, tokių kaip, pavyzdžiui, šios TSS persvarstymas, kad numatytų galimus specifinius atvejus arba pereinamojo laikotarpio priemones.

Šie susitarimai leidžiami tol, kol bus imtasi būtinų priemonių, įskaitant su šia TSS susijusius ES lygmens susitarimus su Rusijos Federacija ir visomis kitomis NVS šalimis, turinčiomis sieną su ES.

Apie RIV (skubios intervencijos transporto priemonių) susitarimą ir COTIF priemones nepranešama, nes apie jas yra žinoma.

7.5.4.2   Būsimi susitarimai arba galiojančių susitarimų pakeitimai

Ateityje sudarant susitarimus arba darant galiojančių susitarimų pakeitimus bus atsižvelgiama į ES teisės aktus, visų pirma į šią TSS. Valstybės narės Komisijai praneš apie tokius susitarimus (pakeitimus). Taikoma ta pati 7.5.4.1 skirsnyje numatyta procedūra.

7.6   Šios TSS taikymas esamiems riedmenims

7.6.1   Esamų prekinių vagonų atnaujinimas arba modernizavimas

Jei yra atnaujinamas arba modernizuojamas prekinis vagonas, valstybė narė pagal Direktyvos 2001/16/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, 14 straipsnio 3 dalį turi nuspręsti, ar būtinas naujas leidimas pradėti jį eksploatuoti. Jei atnaujinant arba modernizuojant vagoną jame įrengiamos kompozicinės stabdžių trinkelės, tačiau vagone neatsiranda papildomų triukšmo šaltinių, neatliekant bandymų tariama, kad 4.2.1.1 skyriuje numatyti verčių reikalavimai yra įvykdyti. Jei atnaujinant arba modernizuojant vagoną jame įrengiamos sudėtinės blokuotės, tačiau vagone neatsiranda papildomų triukšmo šaltinių, neatliekant bandymų tariama, kad 4.2.1.1 skyriuje numatyti verčių reikalavimai yra įvykdyti.

Modernizavimas tik triukšmo emisijai sumažinti nėra privalomas, tačiau jei modernizavimas atliekamas dėl kitos priežasties, turi būti įrodyta, kad po atnaujinimo arba modernizavimo nepadidės pravažiuojančio riedmens keliamas triukšmas, palyginti su transporto priemonės charakteristika prieš atnaujinimą arba modernizavimą.

Turi būti įrodyta, kad po atnaujinimo arba modernizavimo nepadidės stovinčio riedmens keliamas triukšmas, palyginti su transporto priemonės charakteristika prieš atnaujinimą arba modernizavimą.

Tačiau jei po atnaujinimo arba modernizavimo prekiniame vagone atsiras papildomas triukšmo šaltinis, jis turi atitikti 4.2.1.2 skyriuje nurodytą ribą (stovinčio riedmens keliamas triukšmas).

Modernizuoti arba atnaujinti prekiniai vagonai, kuriems pradėti eksploatuoti reikia naujo leidimo, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/16/EB 14 straipsnio 3 dalyje, turi atitikti Paprastųjų geležinkelių riedmenų TSS reikalavimus, numatytus šios TSS 7.3 skyriaus nuostatose.

7.6.2   Lokomotyvų, po kelis sukabintų riedmenų ir keleivinių vagonų atnaujinimas arba modernizavimas

Turi būti tik įrodyta, kad atnaujinus arba modernizavus transporto priemonę triukšmas nepadidėja, palyginti su transporto priemonės veikimu prieš atnaujinimą arba modernizavimą.

7.7   Specifiniai atvejai

7.7.1   Įžanga

Specifiniais toliau nurodytais atvejais leidžiama taikyti šias specialiąsias nuostatas.

Šie specifiniai atvejai skirstomi į dvi kategorijas: nuolat („P“ atvejis) arba laikinai („T“ atvejis) taikomos nuostatos. Laikinais atvejais rekomenduojama, kad atitinkamos valstybės narės turėtų atitikti atitinkamo posistemio reikalavimus iki 2010 m. („T1“ atvejis) - tikslo, numatyto 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros, arba iki 2020 m. („T2“ atvejis).

7.7.2   Specifinių atvejų sąrašas

7.7.2.1   Stovinčio riedmens keliamo triukšmo riba, „taikytina griežtai tik JK ir Airijos tinkle“

Kategorija „P“ – nuolatinis

7 lentelė

Stovinčio DMU keliamo triukšmo ribinės reikšmės LpAeq, T

7.7.2.2   Suomija

Kategorija „T“ – laikinasis

Suomijos teritorijoje 4.2.1.2 skyriuje numatytos stovinčio riedmens keliamo triukšmo ribos netaikomos vagonams, kuriuose sumontuotas dyzelinis agregatas didesnei negu 100 kW elektros energijos tiekti, kai agregatas yra naudojamas. Šiuo atveju stovinčio riedmens keliamo triukšmo riba gali būti padidinta 7 dB(A) dėl temperatūros intervalo iki –40 oC orui šalčio ir ledo sąlygomis.

7.7.2.3   Iš vietos pajudančio riedmens keliamo triukšmo ribos, „taikytina griežtai tik JK ir Airijos tinkle“

Kategorija „P“ – nuolatinis

8 lentelė

Iš vietos pajudančių elektrinių ir dyzelinių lokomotyvų, DMU keliamo triukšmo ribinės reikšmės LpAFmax

7.7.2.4   Pravažiuojančių prekinių vagonų keliamo triukšmo ribos, taikomos Suomijoje, Norvegijoje, Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje

Kategorija „T1“ — laikinasis

Prekinių vagonų triukšmo emisijos ribos negalioja Suomijoje, Norvegijoje, Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje. Taip yra dėl saugos aspektų Šiaurės Europos žiemos sąlygomis. Šis specifinis atvejis galioja tol, kol kompozicinių stabdžių trinkelių funkcijų specifikacija ir vertinimo metodas bus įtrauktas į pakeistą paprastųjų geležinkelių riedmenų TSS redakciją.

Tai nedraudžia prekinių vagonų iš kitų valstybių narių eksploatuoti Šiaurės Europos ir Baltijos valstybėse.

7.7.2.5   Specifinis Graikijai skirtas atvejis

Kategorija „T1“ — laikinasis: 1 000 mm arba siauresnei vėžei skirti riedmenys

Esamai atskirai 1 000 mm vėžei, kuri nėra įtraukta į šios TSS taikymo sritį, taikomos nacionalinės taisyklės.

7.7.2.6   Specifinis Estijai, Latvijai ir Lietuvai skirtas atvejis

Kategorija „T1“ – laikinasis

Visų riedmenų (lokomotyvų, keleivinių vagonų, EMU ir DMU) triukšmo emisijos ribos Estijai, Latvijai ir Lietuvai netaikomos, kol bus persvarstyta ši TSS. Kol kas šiose valstybėse bus vykdomos matavimo akcijos, o persvarstant šią TSS atsižvelgiama į šių akcijų rezultatus.

A PRIEDAS

MATAVIMO SĄLYGOS

A1   NUOKRYPIAI NUO PREN ISO 3095:2001

A.1.1.   Stovinčio riedmens keliamas triukšmas

Stovinčio riedmens keliamas triukšmas nustatomas pagal prEN ISO 3095:2001 taikant šiuos nuokrypius (žr. A1 lentelę).

Įprastos eksploatavimo sąlygos yra nustatomos riedmenis eksploatuojant, kai lauko temperatūra yra 20 oC. Projektinius priverstinio eksploatavimo parametrus, kad būtų imituotos 20 oC sąlygos, turi pateikti gamintojas.

A1 lentelė

Stovinčio riedmens keliamas triukšmas, nuokrypiai nuo prEN ISO 3095:2001

A.1.2.   Iš vietos pajudančio riedmens keliamas triukšmas

Iš vietos pajudančio riedmens keliamas triukšmas nustatomas pagal prEN ISO 3095:2001 taikant šiuos nuokrypius (žr. A2 lentelę).

Įprastos eksploatavimo sąlygos yra nustatomos, kai eksploatuojama išorinei temperatūrai esant 20 oC. Projektinius priverstinio eksploatavimo parametrus, kad būtų imituotos 20 oC sąlygos, pateikia gamintojas.

A2 lentelė

Iš vietos pajudančio riedmens keliamas triukšmas, nuokrypiai nuo prEN ISO 3095:2001

A.1.3.   Pravažiuojančio riedmens keliamas triukšmas

A.1.4.   Pravažiuojančio riedmens keliamas triukšmas etaloniniame bėgių kelyje

Etaloninio bėgių kelio specifikacijos buvo išnagrinėtos tik tiek, kad būtų galima atlikti riedmenų vertinimą pagal pravažiuojančio riedmens keliamo triukšmo ribas. Šiame skirsnyje nenurodomos „normalių“ bėgių kelių, kurie nėra „etaloniniai“ bėgių keliai, projektavimo, priežiūros ar eksploatavimo sąlygos.

Etaloninis bėgių kelias tvirtinamas pagal prEN ISO 3095:2001 taikant šiuos nuokrypius.

F1 paveikslas

Etaloninio bėgių kelio geležinkelio nelygumo ribos spektras

F2 paveikslas

Etaloninio bėgių kelio vertikalaus ir horizontalaus slopinimo koeficientų mažesniosios ribos spektras

A2   ETALONINIŲ BĖGIŲ KELIŲ DINAMIKOS APIBŪDINIMAS

A.2.1.   Matavimo procedūra

Ši procedūra turi būti sėkmingai taikoma horizontaliai ir vertikaliai kiekvieno bėgių kelio ruožo kryptims apibūdinti.

Vidurinėje geležinkelio dalyje tarp dviejų pabėgių pritvirtinami du pagreičio matuokliai (priklijuojami arba įsmeigiami) (žr. F3 paveikslą):

F3 paveikslas

Matavimo vieta geležinkelio skerspjūvyje

Išmatuotu jėgos impulsu, sukuriamu suduodant tinkamo kietumo smaigalį turinčiu kūju, kuriame yra įmontuoti matavimo prietaisai, kad būtų galima tinkamai išmatuoti jėgą ir atsakomąją jėgą dažnių intervale [50; 6 000 Hz], bėgio galvutė yra veikiama visomis kryptimis. (Didesnių dažnių intervalui reikia grūdinto plieno antgalio ir paprastai, nors ir ne visuomet, jo užtenka norint pakankama jėga suduoti smūgį mažesnių dažnių intervale. Gali prireikti atlikti papildomą matavimą smūgį suduodant minkštesniu antgaliu.)

(Perdavimo) greitėjimas (pagreičio/atsakomosios jėgos dažnio funkcija) arba mobilumas (greitis/jėga) yra matuojamas vertikalia, horizontalia ir skersine kryptimis, kai smūgis suduodamas ta pačia atitinkama kryptimi keliose vietose įvairiu atstumu išilgai geležinkelio (apibrėžta toliau). Nebūtina matuoti kryžminių sąlygų (vertikalios jėgos į horizontalią atsakomąją jėgą arba atvirkščiai). Nustatyta, kad jei matavimo pagreičio matuokliu taikomas analoginis integravimas, matavimo kokybė yra geresnė, kai yra registruojama mobilumo, o ne greitėjimo dažnio reakcijos funkcija (DRF). Taip esant mažam dažniui gaunami kokybiškesni duomenys, jei nustatoma reakcija yra labai silpna, palyginti su aukšto dažnio duomenimis, nes jis sumažina dinaminį duomenų intervalą prieš juos registruojant arba paverčiant skaitmeniniais. Turėtų būti nustatytas ne mažiau kaip 4 tinkamų impulsų DRF vidurkis. Kiekvienos matuojamos DRF kokybė (atgaminamumas, tiesiškumas ir t. t.) turėtų būti stebima naudojantis sąryšio funkcija. Tai taip pat turėtų būti registruojama.

Perdavimo DRF turėtų būti nustatomos pagal pagreičio matuoklio montavimo vietą iš visų F4 paveiksle nurodytų vietų. Matavimo vietos gali būti taip suskirstytos į grupes, tokias kaip „taško“ matavimo vieta, „artimojo lauko“ ir „tolimojo lauko“ grupė:

F4 paveikslas

Bėgių kelio slopinimo koeficientai – sužadinimo taškų vieta

Patirtis parodė, jog rezultatai yra tokie nepastovūs, kad visas slopinimo matavimas turėtų būti kartojamas kitoje pagreičio matuoklio vietoje bėgių kelio ruože. Pakanka apie 10 metrų atstumo tarp dviejų pagreičio matuoklio vietų.

Kadangi slopinimo koeficientai yra bėgių padėklų standumo funkcija, o bėgių padėklų medžiagos paprastai labai priklauso nuo temperatūros, atliekant matavimą turėtų būti registruojama padėklų temperatūra.

A.2.2.   Matavimo sistema

Kiekviena daviklių ir nustatymo sistema turėtų turėti EN ISO 17025 standarto (1) kalibravimo sertifikatą.

Visa matavimo sistema turėtų būti kalibruojama prieš kiekvieną matavimų seką ir po jų (visų pirma matavimo sistemos, nustatymo arba matavimo vietos pakeitimų atveju).

A.2.3.   Duomenų apdorojimas

Bendra vibracijos sužadinto geležinkelio skleidžiamo garso galia yra geležinkelio skleidžiamo triukšmo koeficiento (skleidžiamo triukšmo efektyvumas) ir garsą skleidžiančių plotų greičio amplitudės sumos kvadratu rezultatas. Jei daroma prielaida, kad vertikalios ir horizontalios bangos geležinkelyje slopinamos proporcingai didėjančiai nuo sužadinimo taško (sąlyčio su ratu vietos) tolstant išilgai geležinkelio, A(z) ≈ A(0)e-ßz, čia β – slopinimo reakcijos amplitudės konstanta Az atstumu išilgai geležinkelio nuo sužadinimo taško. β gali būti paversta slopinimo koeficientu Δ, išreikštu dB vienam metrui – Δ = 20log10(eß) =8,686ß dB/m.

Jei A nurodo greičio reakciją, bėgių kelio keliamo garso galia yra proporcinga . Šis dydis su vertikalių arba horizontalių bangų slopinimo koeficientu yra tiesiogiai susijęs taip:

Tai rodo, kaip slopinimo koeficientas yra susijęs su bėgių kelio statinio skleidžiamu triukšmu. Šis kiekvienos vienos trečiosios oktavos dažnių juostos dydis turėtų būti išreiškiamas dB/m.

Slopinimo koeficientą iš esmės galima nustatyti kaip reakcijos amplitudės grafiko nuolydį dB z atstumo atžvilgiu. Tačiau praktiškai slopinimo koeficientą geriau nustatyti tiesioginiu suminės reakcijos skaičiavimu:

čia zmax – didžiausias matavimo atstumas, o sumuojami reakcijos matavimo vietų dydžiai, kur Δz – intervalas tarp pusiaukelės taškų iki matavimo vietų abipus. Intervalo matavimui zmax atlikti įtaka turėtų būti nedidelė, tačiau čia nurodoma, kad ji simetriška apie zmax.

Taigi kiekvienos vienos trečiosios oktavos dažnių juostos reakcijos vidurkio slopinimo koeficientas yra nustatomas taip:

Iš to aišku, kad nesvarbu, ar A lygi greitėjimo arba mobilumo reakcijai, nes jos skiriasi tik 2πf koeficientu, kur f yra dažnis. Vienos trečiosios oktavos dažnių juostų spektro vidurkis gali būti skaičiuojamas prieš nustatant DRF slopinimo koeficientą arba po nustatymo pagal funkciją Δ(f). Pažymėtina, kad svarbu tiksliai išmatuoti A(0), nes sumuojant šis dydis laikomas pastoviu koeficientu. Tiesą sakant, tiksliai išmatuoti lengviausia yra DRF. Patirtis parodė, jog dėl to, kad atliekant šią paprastą analizę nėra atsižvelgiama į artimojo lauko bangas, neatsiranda didelės paklaidos.

Šis vertinimo metodas yra patikimas esant dideliems slopinimo koeficientams, tačiau galima jo paklaida, jei praktinė zmax vertė nutraukia vienos trečiosios oktavos dažnių juostos reakciją prieš įvykstant pakankamai slopinimo, kad būtų galima sudėti zmax ir gauti tinkamą apytikrę begalinio integralo reikšmę. Taigi mažiausias nustatomas konkrečios vertės zmax slopinimo koeficientas yra:

Nustatytas slopinimo koeficientas turėtų būti palygintas su šiuo dydžiu ir jei jis yra artimas jam, slopinimo koeficiento skaičiavimas laikomas nepatikimu. zmax dydžio, lygaus maždaug 40 m, turėtų pakakti, norint nustatyti bėgių kelio slopinimo koeficientą, atitinkantį mažiausią, nurodytą F2 paveiksle. Tačiau kai kurių reikalavimų neatitinkančių bėgių kelių kai kurių juostų slopinimo koeficientai yra kur kas mažesni, ir, kad nebūtų pernelyg sunku atlikti matavimų, kai kurioms juostoms išmatuoti gali prireikti pritaikyti liniją ir nuolydį. Jei slopinimo koeficientai maži, dažniausiai reakcijos duomenims nėra būdingos kai kurios pirma nurodytos problemos. Šie kiekvienos vienos trečiosios oktavos dažnių juostos duomenys turėtų būti patikrinti nubraižant juos kartu su atstumo atžvilgiu išmatuota DRF.

A.2.4.   Bandymo protokolas

Erdvinis trečiosios oktavos dažnio dažnių juostos pločio KSK (vertikali ir skersinė kryptys) turėtų būti pateiktas diagramoje, kaip nurodyta Pr EN ISO 3740 (2) ir IEC 60263 (3), kurios horizontalios ir vertikalios ašių santykis yra 3/4, atitinkamai 1 oktavos dažnių juostos pločio ir slopinimo koeficiento, lygaus 5 dB/m.

----

(1)  EN ISO CEI 17025: Bendrieji bandymų ir kalibravimo laboratorijų kompetencijos reikalavimai, 2000.

(2)  EN ISO 3740: 2000: Akustika – Triukšmo šaltinių garso galios lygių nustatymas – Pagrindinių standartų taikymo gairės.

(3)  IEC 60263: Dažnių charakteristikų braižymo ir polinių diagramų masteliai ir dydžiai.

B PRIEDAS

POSISTEMIŲ EB PATIKROS MODULIAI - TRIUKŠMO ASPEKTAS

POSISTEMIŲ EB PATIKROS MODULIAI

Posistemių EB patikros moduliai

B.1.   SB modulis: Tipo tikrinimas

B.2   SD modulis: Gamybos kokybės valdymo sistema

B.3   SF modulis: Produkto patikra

B.4   SH2 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra

----

(1)  Pagrindiniai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.

(2)  Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB nurodytos greitųjų geležinkelių TSS.

(3)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(4)  Atitinkamoje TSS dalyje gali būti nustatyti konkretūs tam taikomi reikalavimai.

(5)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip naudotis Europos specifikacijomis.

(6)  Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB numatytos greitųjų geležinkelių TSS.

(7)  Pagrindiniai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.

(8)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(9)  Riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga atitinkamame TSS skyriuje nurodytomis sąlygomis gali dalyvauti baigiamajame eksploatuojamų lokomotyvų arba traukinių sąstatų bandyme.

(10)  Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB numatytos greitųjų geležinkelių TSS.

(11)  Pagrindiniai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.

(12)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(13)  „Pagrindiniai rangovai“ – tai įmonės, kurios savo veikla prisideda prie pagrindinių TSS reikalavimų vykdymo. Sąvoka taikoma įmonei, kuri gali būti atsakinga už visą posistemio projektą, arba kitoms įmonėms, kurios dalyvauja vykdant tik dalį posistemio projekto (pavyzdžiui, surenka arba įdiegia posistemį).

(14)  Visų pirma riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga dalyvaus baigiamajame eksploatuojamų riedmenų arba traukinių sąstatų bandyme. Tai bus nurodyta atitinkamame TSS skyriuje.

(15)  Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB numatytos greitųjų geležinkelių TSS.

(16)  Pagrindiniai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.

(17)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(18)  Bandymų rezultatai gali būti pateikiami tuo pat metu, kaip ir paraiška, arba vėliau.

(19)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra pateikta Direktyvose 96/48/EB bei 01/16/EB ir greitųjų geležinkelių TSS taikymo gairėse.

(20)  Riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga atitinkamame TSS skyriuje nurodytomis sąlygomis gali dalyvauti baigiamajame eksploatuojamų lokomotyvų arba traukinių sąstatų bandyme.

----