# Euroopa Liidu C 325/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 325 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik13. august 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 325

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik13. august 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 325/01 | Euro vahetuskurss — 12. august 2021 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 325/01

Euro vahetuskurss — 12. august 2021

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 325/02 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10402 — Blackstone/GTCR/Campaign Parent) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 325/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10420 – Brookfield/Digital Realty/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 4 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 325/04 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetusetootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohtavastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 6 |
| 2021/C 325/05 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 14 |
| 2021/C 325/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 22 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 325/02

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10402 — Blackstone/GTCR/Campaign Parent) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

2

2021/C 325/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10420 – Brookfield/Digital Realty/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

4

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 325/04

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetusetootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohtavastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

6

2021/C 325/05

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

14

2021/C 325/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/1

---

Euro vahetuskurss (1)

12. august 2021

(2021/C 325/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1739 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,61 |
| DKK | Taani kroon | 7,4371 |
| GBP | Inglise nael | 0,84743 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1883 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0824 |
| ISK | Islandi kroon | 148,00 |
| NOK | Norra kroon | 10,3755 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,393 |
| HUF | Ungari forint | 353,25 |
| PLN | Poola zlott | 4,5876 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9145 |
| TRY | Türgi liir | 10,0553 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5963 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4694 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1336 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6716 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5933 |
| KRW | Korea vonn | 1 365,19 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,2780 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6036 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4988 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 844,57 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9691 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,231 |
| RUB | Vene rubla | 86,2888 |
| THB | Tai baat | 38,762 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,1263 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,3570 |
| INR | India ruupia | 87,1095 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1739

JPY

Jaapani jeen

129,61

DKK

Taani kroon

7,4371

GBP

Inglise nael

0,84743

SEK

Rootsi kroon

10,1883

CHF

Šveitsi frank

1,0824

ISK

Islandi kroon

148,00

NOK

Norra kroon

10,3755

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,393

HUF

Ungari forint

353,25

PLN

Poola zlott

4,5876

RON

Rumeenia leu

4,9145

TRY

Türgi liir

10,0553

AUD

Austraalia dollar

1,5963

CAD

Kanada dollar

1,4694

HKD

Hongkongi dollar

9,1336

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6716

SGD

Singapuri dollar

1,5933

KRW

Korea vonn

1 365,19

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,2780

CNY

Hiina jüaan

7,6036

HRK

Horvaatia kuna

7,4988

IDR

Indoneesia ruupia

16 844,57

MYR

Malaisia ringit

4,9691

PHP

Filipiini peeso

59,231

RUB

Vene rubla

86,2888

THB

Tai baat

38,762

BRL

Brasiilia reaal

6,1263

MXN

Mehhiko peeso

23,3570

INR

India ruupia

87,1095

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10402 — Blackstone/GTCR/Campaign Parent)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 325/02)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | The Blackstone Group Inc. („Blackstone“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

The Blackstone Group Inc. („Blackstone“, Ameerika Ühendriigid),

| — | GTCR, LLC („GTCR“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

GTCR, LLC („GTCR“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Campaign Parent, LLC („Campaign Parent“, Ameerika Ühendriigid), sealhulgas selle tütarettevõtjad Simplifi Holdings, Inc. („Simplifi“, Ameerika Ühendriigid) ja The Advantage Software Company, LLC („Advantage“, Ameerika Ühendriigid) (edaspidi koos „sihtettevõtja“). |
| --- | --- |

—

Campaign Parent, LLC („Campaign Parent“, Ameerika Ühendriigid), sealhulgas selle tütarettevõtjad Simplifi Holdings, Inc. („Simplifi“, Ameerika Ühendriigid) ja The Advantage Software Company, LLC („Advantage“, Ameerika Ühendriigid) (edaspidi koos „sihtettevõtja“).

Blackstone ja GTCR omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses kogu Campaign Parenti üle, kelle üle on praegu ainukontroll GTCRi hallatavatel fondidel. Koondumine toimub väärtpaberite ostu teel.

2.

| — | Blackstone: üleilmne varahaldus ja investeerimisühing, |
| --- | --- |

—

Blackstone: üleilmne varahaldus ja investeerimisühing,

| — | GTCR: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, mis keskendub finantsteenustele ja -tehnoloogiale, tervishoiule, tehnoloogiale, meediale ja telekommunikatsioonile ning äriteenuste tööstusele, |
| --- | --- |

—

GTCR: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, mis keskendub finantsteenustele ja -tehnoloogiale, tervishoiule, tehnoloogiale, meediale ja telekommunikatsioonile ning äriteenuste tööstusele,

| — | Campaign Parent: kahe tegutseva tütarettevõtja, Simplifi ja Advantage lõplik valdusüksus, |
| --- | --- |

—

Campaign Parent: kahe tegutseva tütarettevõtja, Simplifi ja Advantage lõplik valdusüksus,

| — | Simplifi: tehnoloogiaplatvorm, mis aitab reklaamijatel müüa reklaami internetis, sealhulgas veebis, mobiilveebis, rakendustes ja nutitelevisioonireklaamiga, |
| --- | --- |

—

Simplifi: tehnoloogiaplatvorm, mis aitab reklaamijatel müüa reklaami internetis, sealhulgas veebis, mobiilveebis, rakendustes ja nutitelevisioonireklaamiga,

| — | Advantage: reklaamiagentuuride ja turundusettevõtete jaoks välja töötatud ettevõtte tasandi tarkvara pakkuja. |
| --- | --- |

—

Advantage: reklaamiagentuuride ja turundusettevõtete jaoks välja töötatud ettevõtte tasandi tarkvara pakkuja.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10402 — Blackstone/GTCR/Campaign Parent

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 13.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10420 – Brookfield/Digital Realty/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 325/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Project Holdings Three (DIFC) Limited, mis kuulub gruppi Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Project Holdings Three (DIFC) Limited, mis kuulub gruppi Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield“, Kanada),

| — | Digital India, LLC, mis kuulub gruppi Digital Realty Trust, Inc. („Digital Realty“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Digital India, LLC, mis kuulub gruppi Digital Realty Trust, Inc. („Digital Realty“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Mercury Holdings SG Pte. Ltd. („ühisettevõtja“, Singapur). |
| --- | --- |

—

Mercury Holdings SG Pte. Ltd. („ühisettevõtja“, Singapur).

Brookfield ja Digitial Realty omandavad kaudselt ühisettevõtja üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Tehing toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Brookfield: üleilmne varahaldaja, kes keskendub kinnisvarale, taristule, taastuvenergiale ja erakapitalile; |
| --- | --- |

—

Brookfield: üleilmne varahaldaja, kes keskendub kinnisvarale, taristule, taastuvenergiale ja erakapitalile;

| — | Digital Realty: kinnisvarafond, mis omab, omandab, arendab ja käitab andmekeskusi; |
| --- | --- |

—

Digital Realty: kinnisvarafond, mis omab, omandab, arendab ja käitab andmekeskusi;

| — | ühisettevõtja: India andmekeskuste rajatiste soetamine, arendamine, ehitamine ja käitamine. |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja: India andmekeskuste rajatiste soetamine, arendamine, ehitamine ja käitamine.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10420 – Brookfield/Digital Realty/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

Epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Competition DG

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 13.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/6

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse
  tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta
  vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 325/04)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

Teade koonddokumendi standardmuudatuse kohta

„Juliénas“

PDO-FR-A1025-AM02

Teate esitamise kuupäev: 4. juuni 2021

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

I peatüki IV jao 1. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab geograafilise piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile ning suurendab geograafilise piirkonna määratluse õiguskindlust.

Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sõnad „on tagatud“ on asendatud sõnaga „toimub“.

Nende muudatuste tõttu on muudetud koonddokumendi 6. punkti.

Samuti on lisatud lause, millega teavitatakse sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV jao 3. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

Lisatud on viide 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile ning ajakohastatud on kommuunide nimekirja. Lisatud on ka kuupäev, millal päritolunimetuse geograafilise piirkonna riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev komitee selle heaks kiitis. Muudatused on redaktsioonilised ja nendega ei muudeta päritolunimetuse geograafilise piirkonna ulatust. Need on vajalikud seoses teatud kommuunide või nende osade ühinemise või jagunemisega või kommuunide nime muudatustega.

Uue sõnastusega saab tagada, et geograafilise piirkonna kommuunid on tootespetsifikaadis selgelt määratletud.

Koonddokumendi punkti „Täiendavad tingimused“ on vastavalt muudetud.

3.   Veini laagerdamist käsitlevad sätted

I peatüki IX jao 2. punktis on kuupäev „1. märts“ asendatud kuupäevaga „15. jaanuar“.

Veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks (saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsilt 15. jaanuarile), sest kliimamuutuste tõttu muutub varajane saagikoristus üha tavalisemaks ja see võimaldab veinivalmistamise varem lõpule viia.

Veini minimaalse laagerdamistähtaja muutmine varasemaks ei mõjuta veini kvaliteeti, sest piirkonna geograafilised tingimused on viinamarjasordi „Gamay N“ jaoks soodsad ning tootjad on juba pikka aega kohandanud viinamarjakasvatus- ja veinitootmismeetodeid, et toota puuviljalist noort veini.

Muudetud on koonddokumendi 5. punkti „Veinivalmistustavad“.

4.   Tarbijale suunatud veinide turustamine

I peatüki IX jao 5. punktis on kuupäev „15. märts“ asendatud kuupäevaga „1. jaanuar“.

Kuna veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks, siis on varasemaks toodud ka tarbijale mõeldud veinide turule viimise kuupäeva – 15. märtsilt 1. veebruarile.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

5.   Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

I peatüki IX osa 5. punkti alapunkt b, mis hõlmab veinide liikumist volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Kuna minimaalset laagerdamisperioodi on lühendatud ja veinide turuleviimise kuupäeva on nihutatud varasemaks, peab veinide liikumine ettevõtjate vahel toimuma kiiremini, seepärast ei ole otstarbekas kehtestada kuupäeva, enne mida ei tohi veine transportida.

Seetõttu on muudetud I peatüki IX osa 5. punkti pealkirja, jättes välja sõnad „toodete liikumine ja“.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Üleminekumeetmed

I peatüki IX osa 1. punkti alapunktis a on sõnade „kuni 2034. saagiaastani (kaasa arvatud)“ ette lisatud sõnad „hiljemalt“, et selgitada kõnealuse meetme tingimusi.

3. punkt on välja jäetud, sest asjaomane erimeede on aegunud.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimisega seotud tegurid

| — | Ettevõtjaid kontrollib edaspidi sertifitseerimisasutus, seetõttu on tootespetsifikaadi II peatüki asjaomastes osades asendatud sõna „inspekteerimiskava“ (plan d’inspection) sõnaga „kontrollikavad“ (plans de contrôle).
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Ettevõtjaid kontrollib edaspidi sertifitseerimisasutus, seetõttu on tootespetsifikaadi II peatüki asjaomastes osades asendatud sõna „inspekteerimiskava“ (plan d’inspection) sõnaga „kontrollikavad“ (plans de contrôle).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| — | Viited kontrolliasutusele:
  III peatüki II jaos: selles osas esitatud redaktsioonilisi eeskirju on muudetud, muudatust kohaldatakse alates tootespetsifikaadi heakskiitmisest 2011. aasta detsembris, seejuures ei esitata enam kontrolliasutuse täielikke kontaktandmeid, kui kontrolli teeb sertifitseerimisasutus.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Viited kontrolliasutusele:

III peatüki II jaos: selles osas esitatud redaktsioonilisi eeskirju on muudetud, muudatust kohaldatakse alates tootespetsifikaadi heakskiitmisest 2011. aasta detsembris, seejuures ei esitata enam kontrolliasutuse täielikke kontaktandmeid, kui kontrolli teeb sertifitseerimisasutus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Juliénas

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Lühikirjeldus

Tegu on kuivade punaste vaiksete veinidega. Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Pakendamisel on punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Valminud ja pakendamiseks valmis veinidel on järgmised analüütilised omadused:

maksimaalne fermenteeritavate suhkrute (glükoos, fruktoos) sisaldus: 3 grammi liitri kohta

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse puhul kohaldatakse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid.

Noorel veinil on kaunis lillakaspunane värvus, mis veini vananedes tumeneb ja muutub intensiivsemaks. Lõhnas on sageli tunda lillede ja puuviljade varjundit, mis aja jooksul muutub vürtsikaks. Veini maitse on puuviljaline, täidlane ja teatava mineraalsusega, mõnikord tanniinine.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 14,17. |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

14,17.

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Veinivalmistuse eritavad

| — | Puutükkide kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Puutükkide kasutamine on keelatud.

| — | Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

| — | Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %. |
| --- | --- |

—

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %.

| — | Veini laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini. |
| --- | --- |

—

Veini laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2.   Viljelustavad

| — | Istutustihedus
  Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta.
  Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,10 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,80 meetri.
  Eeldusel, et järgitakse minimaalse istutustiheduse nõuet 6 000 tüve hektari kohta, võivad viinamarjaistandustes tootmise mehhaniseerimise huvides olla rajatud kuni 3 meetri laiused ridadevahelised vahekäigud. |
| --- | --- |

—

Istutustihedus

Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,10 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,80 meetri.

Eeldusel, et järgitakse minimaalse istutustiheduse nõuet 6 000 tüve hektari kohta, võivad viinamarjaistandustes tootmise mehhaniseerimise huvides olla rajatud kuni 3 meetri laiused ridadevahelised vahekäigud.

| — | Viinapuude lõikamise eeskirjad:






  — | viljapuude lõikamine peab olema lõppenud 15. maiks; |
| --- | --- | --- |

—

Viinapuude lõikamise eeskirjad:

—

viljapuude lõikamine peab olema lõppenud 15. maiks;

| — | veini valmistamiseks kasutatavate viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuline vorm, või ühe- või kaheõlaline või „V-kujuline“ Royat’ nöörpuu vorm), jättes tüve kohta kuni 10 punga; |
| --- | --- |

—

veini valmistamiseks kasutatavate viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuline vorm, või ühe- või kaheõlaline või „V-kujuline“ Royat’ nöörpuu vorm), jättes tüve kohta kuni 10 punga;

| — | igale tüvele jäetakse 3–5 võrset kuni 2 pungaga; puu noorendamiseks võib igal tüvel olla vana viinapuu võsu külge poogitud võrse, millel on kuni 2 punga; |
| --- | --- |

—

igale tüvele jäetakse 3–5 võrset kuni 2 pungaga; puu noorendamiseks võib igal tüvel olla vana viinapuu võsu külge poogitud võrse, millel on kuni 2 punga;

| — | võrakujunduse korral või lõikamismeetodi muutmisel jäetakse viinapuudele kuni 12 punga tüve kohta. |
| --- | --- |

—

võrakujunduse korral või lõikamismeetodi muutmisel jäetakse viinapuudele kuni 12 punga tüve kohta.

| — | Kastmine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Kastmine on keelatud.

| — | Mehaanilise viinamarjakoristusega seotud sätted: |
| --- | --- |

—

Mehaanilise viinamarjakoristusega seotud sätted:

| — | viinamarjade kasvatusalalt veinivalmistamisüksusesse transportimiseks kasutatavate konteinerite puhul võib koristuskõrgus olla kuni 0,50 meetrit; |
| --- | --- |

—

viinamarjade kasvatusalalt veinivalmistamisüksusesse transportimiseks kasutatavate konteinerite puhul võib koristuskõrgus olla kuni 0,50 meetrit;

| — | konteinerid on valmistatud keemiliselt mitteaktiivsest ja toiduainete jaoks sobivast materjalist; |
| --- | --- |

—

konteinerid on valmistatud keemiliselt mitteaktiivsest ja toiduainete jaoks sobivast materjalist;

| — | saagikoristus- ja veotehnika on varustatud vee äravoolusüsteemiga või asjakohaste kaitsevahenditega. |
| --- | --- |

—

saagikoristus- ja veotehnika on varustatud vee äravoolusüsteemiga või asjakohaste kaitsevahenditega.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | 61 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

61 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile):

| — | Rhône’i departemang: Emeringes, Juliénas ja Jullié ; |
| --- | --- |

—

Rhône’i departemang: Emeringes, Juliénas ja Jullié ;

| — | Saône-et-Loire’i departemang: Pruzilly. |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire’i departemang: Pruzilly.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Gamay N

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub põhjapoolsete Beaujolais’ mägede idanõlval, peamiselt Mont de Bessay (478 meetrit) lõunaküljel, 15 km Mâconist edela pool ja 30 km Villefranche-sur-Saône’ist põhja pool.

Piirkond hõlmab Juliénas’, Jullié, Emeringes’i ja Pruzilly kommuunide territooriumi.

Sellel territooriumil leidub kolme tüüpi aluskivimit:

| — | Beaujolais’ piirkonna aluskivim on roosa graniit, mida on eriti rohkesti geograafilise piirkonna keskosas ning mis maapinnale ulatudes moodustab erineva paksusega liivakihi; |
| --- | --- |

—

Beaujolais’ piirkonna aluskivim on roosa graniit, mida on eriti rohkesti geograafilise piirkonna keskosas ning mis maapinnale ulatudes moodustab erineva paksusega liivakihi;

| — | Juliénas’ külast idas on graniit segunenud savist ja ränist purdmaterjaliga; |
| --- | --- |

—

Juliénas’ külast idas on graniit segunenud savist ja ränist purdmaterjaliga;

| — | nõlvade ülaosas on vulkaanilist ja settelist päritolu kiltkivi, selle rohekas värvus tuleneb suurest raua- ja magneesiumisisaldusest ning kiltkivi moodustab järske nõlvu. Muld on savirikas, kuid katab maapinda õhukese kihina. |
| --- | --- |

—

nõlvade ülaosas on vulkaanilist ja settelist päritolu kiltkivi, selle rohekas värvus tuleneb suurest raua- ja magneesiumisisaldusest ning kiltkivi moodustab järske nõlvu. Muld on savirikas, kuid katab maapinda õhukese kihina.

Seega on geograafilise piirkonna territoorium üleminekuala, kus leidub graniiti, vulkaanilisi ja settelisi ladestusi ning uuemaid purdmaterjali ladestusi, mis moodustavad sügavamaid ja savisemaid muldasid.

Viinamarjaistanduste piiritletud maatükkide seas on esindatud kõik need aluskivimid, maatükid asuvad 225–450 meetri kõrgusel ida-, lõuna- ja edelanõlvadel.

Valitsev kliima on ookeaniline, mõjutatud kontinentaalsest ja vahemerelisest kliimast. Sademed jagunevad aasta piires ühtlaselt ning aasta keskmine temperatuur jääb 11 °C lähedale. Beaujolais’ mäed kaitsevad hästi läänetuulte eest, nõrgendades ookeani mõju. Mägede tekitatud fööni mõjul muutub niiske õhk kuivemaks, samuti suureneb päikesevalguse ja väheneb sademete hulk.

Viinapuude arengus mängib olulist rolli ka Saône’i jõe lai org, mis suurendab viinapuudele langeva päikesevalguse kogust ja kannab edasi vahemerelise kliima mõjusid, mida eeskätt iseloomustab suvine suur palavus.

Viinamarjaistandused on kaitstud põhja- ja idatuulte eest.

8.2.   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Juliénas’ ja Jullié külad on oma nime saanud ilmselt Julius CAESARi järgi, kelle leegionärid peatusid siinkandis esimesel sajandil eKr Gallia vallutamise ajal.

Traditsiooni kohaselt peetakse Juliénas’t, mille viinamarjaistandused on kaks tuhat aastat vanad, Beaujolais’ piirkonna viinamarjaistanduse südameks.

Sellest, et alates keskajast on piirkonnas viinamarjakasvatust edendatud, annavad tunnistust mitu hoonet, näiteks 13. sajandist pärinev Juliénas’ loss ja selle veinikeldrid, 1660. aastal ehitatud Bois de la Salle’i loss, millest sai kolm sajandit hiljem kooperatiivse veinikoja peakorter, ning piirkonnas ainulaadne „Maison de la Dîme“ (kümnise maja), mis kogus ancien régime„i ajal kirikumaksu. Kümniseks tuli anda 147 vaati veini.

1816. aastal kiitis André JULLIEN „Juliénas“ veini oma teoses „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide teadaolevate viinamarjaistanduste topograafia). Samas teoses nimetas SYKES „Juliénas“ veini Inglismaale imporditavate veinide hulgas.

Kontrollitud päritolunimetust „Juliénas“ tunnustati ametlikult 11. märtsi 1938. aasta dekreediga.

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Juliénas“ omapära tuleneb piirkonna traditsioonide ja kaasaegsete tehnoloogiliste meetodite ühendamisest. Punast veini toodetakse peamiselt sordist „Gamay N“.

Püüdes välja arendada kvaliteetset veini, õppisid tootjad seda sorti kasutama ja kasvatama, eeskätt suurendati istutustihedust ja hakati võrseid lühikeseks lõikama.

Et kindlustada viinamarja korralik valmimine, peab viinamarjakasvataja tagama, et viinapuude lehepind oleks piisav. Seega saab viinapuude jaoks kasutada püsivat toestussüsteemi, mis hõlbustab ka mehhaniseerimist.

Tootjad on võtnud kasutusele eripärase veinivalmistamismeetodi, mis hõlmab paralleelselt traditsioonilist ja pooleldi süsihappelist matseratsiooni. Tavapäraselt eraldavad tootjad hoolikalt parimatelt kasvatusaladelt pärit saagi ja märgivad kõige mainekamate asukohtade nimed ka veinide märgistusel.

Viinamarjaistanduste pindala moodustas 2010. aastal 580 hektarit. Keskmine aastane kogutoodang on 22 000 hektoliitrit.

8.3.   Põhjuslikud seosed

Piirkonna geograafiline asukoht tagab eripärase veini „Juliénas“ tootmiseks soodsad kliima- ja mullastikutingimused.

Piirkonna avatus Saône’i tasandiku suunas tagab päikesepaiste, mis soodustab taimedes klorofülli sünteesimist. Mõõdukas kõrgus ja istanduste paiknemine peamiselt lõuna-, ida- ja edelanõlvadel, mis on kaitstud põhja- ja idatuulte eest, võimaldavad saavutada viinamarjade optimaalse ja korrapärase küpsemise.

Kiltkivist ja graniidist moodustunud happelised mullad annavad sordile „Gamay N“ omadused, mis tagavad tootele „Julienas“ iseloomuliku struktuuri ja sügavpunase värvuse. Suhteliselt mitmekesine pinnas, mis on graniidil ja tipunõlvadel toitainetevaene ja liivane ning kiltkivil ja purdkivimil savirikkam, võimaldab toota mitmesuguseid veine, mille väärikust tõendab viinamarjade päritolu märkimine.

Tänu kuumusele ja rohkele päikesepaistele on eelkõige savisel pinnasel kasvanud viinamarjast valmistatud veinid tummised ja mõnikord tanniinised. Kõrgemal kasvanud viinamarjadest valmistatud vein on rahutum, samas kui mujal kasvanud viinamarjadest saadud vein on pigem puuviljaline.

Kontrollitud päritolunimetusega „Juliénas“ veini edu on suuresti saavutatud tänu geograafilistele tingimustele, mis on soodsad viinamarjasordi „Gamay N“ kasvatamiseks.

Tootjad on kohandanud viinamarjakasvatus- ja veinitootmismeetodeid, et puuviljalisus tuleks esile juba noorte veinide puhul ning veinid sobiksid säilitamiseks.

„Juliénas“ veinidel on hea maine. Teise maailmasõja alguses „avastasid“ Lyoni põgenenud üleriigilise satiirilehe „Le Canard Enchainé“ ajakirjanikud enda jaoks Beaujolais“ piirkonna veinid ning ammutasid inspiratsiooni just „Juliénas“ veinidest.

Victor PEYRET, kes oli sel ajal Juliénas’ lossi omanik, korraldas nende majutamise võõrastemajas „L’auberge du Coq au Vin“. Pärast tema surma lõi gastronoomiaühing „Académie Rabelais“ Victor PEYRET’ nimelise auhinna – kirjanikule või kunstnikule, kelle tööd on aidanud veini tuntust suurendada, antakse auhinnaks 104 pudelit „Juliénas“ veini. Auhind antakse üle iga aasta juulis toimuvatel pidustustel Julienales.

Selleks et kontrollitud päritolunimetusega „Juliénas“ veine ühiselt reklaamida, on veinitootjad koondunud ettevõtte Cellier de la Vieille Eglise ümber, mis korraldab veinide degusteerimist, ostmist ja tutvustamist.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja laagerdamist käsitlevat erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Côte-d’Ori departemang:
  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot |
| --- | --- |

—

Côte-d’Ori departemang:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

| — | Rhône’i departemang:
  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainult see osa, mis vastab endise Avenas’ kommuuni territooriumile), Dracé, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Dareizé, Les Olmes ja Saint-Loup territooriumitele) |
| --- | --- |

—

Rhône’i departemang:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainult see osa, mis vastab endise Avenas’ kommuuni territooriumile), Dracé, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Dareizé, Les Olmes ja Saint-Loup territooriumitele)

| — | Saône-et-Loire’i departemang:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainult see osa, mis vastab endise La Loyère’i kommuuni territooriumile), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand,, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Donzy-le-National, Massy ja La Vineuse territooriumitele), Vinzelles, Viré |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire’i departemang:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainult see osa, mis vastab endise La Loyère’i kommuuni territooriumile), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand,, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Donzy-le-National, Massy ja La Vineuse territooriumitele), Vinzelles, Viré

| — | Yonne’i departemang:
  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Champvallon, Villiers sur Tholon ja Volgré territooriumitele), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Yonne’i departemang:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Champvallon, Villiers sur Tholon ja Volgré territooriumitele), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Märgistus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| a) | Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:






  — | katastriüksuse nimi; |
| --- | --- | --- |

a)

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

—

katastriüksuse nimi;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius ei ole suuremad kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

| b) | Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin du Beaujolais“ või „Grand Vin du Beaujolais“ või „Cru du Beaujolais“.
  Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad. |
| --- | --- |

b)

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin du Beaujolais“ või „Grand Vin du Beaujolais“ või „Cru du Beaujolais“.

Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4907e9e9-426b-43ba-85e4-48fcefb9e72f

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 13.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/14

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 325/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Brouilly“

PDO-FR-A0935-AM02

Teate esitamise kuupäev: 4. juuni 2021

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

I peatüki IV jao 1. punkti on pärast sõna „Rhône“ lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab geograafilise piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile ning suurendab geograafilise piirkonna määratluse õiguskindlust.

Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sõnad „on tagatud“ on asendatud sõnaga „toimub“.

Muudetud on koonddokumendi 6. punkti.

Samuti on lisatud lause, millega teavitatakse ettevõtjaid sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV jao 3. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE).

Kõnealuse piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Selle viite lisamine võimaldab suurendada vahetus läheduses asuva piirkonna määratluse õiguskindlust, nii et seda ei mõjuta hilisemad kommuunide või kommuunide osade liitmised või jagamised või nende nimede muutumised.

Samuti on ajakohastatud vahetus läheduses asuva piirkonna koosseisu kuuluvate kommuunide nimekirja, muutmata selle piirkonna ulatust, võttes arvesse enne 2019. aastat toimunud haldusmuudatusi.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Täiendavad tingimused“.

3.   Veini laagerdamist käsitlevad sätted

I peatüki IX jao 2. punktis on kuupäev „1. märts“ asendatud kuupäevaga „15. jaanuar“.

Veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks (saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsilt 15. jaanuarile), sest kliimamuutuste tõttu muutub varajane saagikoristus üha tavalisemaks ja see võimaldab veinivalmistamise varem lõpule viia.

Veini minimaalse laagerdamistähtaja muutmine varasemaks ei mõjuta veinide kvaliteeti, sest tänu piirkonna ilmastiku- ja mullastikutingimustele valmib viinamarjasort „Gamay N“ varakult ja vein on nauditav ka noore veinina.

Muudetud on koonddokumendi 5. punkti „Veinivalmistustavad“.

4.   Tarbijale suunatud veinide turustamine

I peatüki IX jao 5. punktis on kuupäev „15. märts“ asendatud kuupäevaga „1. jaanuar“.

Kuna veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks, siis on varasemaks toodud ka tarbijale mõeldud veinide turule viimise kuupäeva – 15. märtsilt 1. veebruarile.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

5.   Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

I peatüki IX osa 5. punkti alapunkt b, mis hõlmab veinide liikumist volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Kuna minimaalset laagerdamisperioodi on lühendatud ja veinide turuleviimise kuupäeva on nihutatud varasemaks, peab veinide liikumine ettevõtjate vahel toimuma kiiremini, seepärast ei ole otstarbekas kehtestada kuupäeva, enne mida ei tohi veine transportida.

Seetõttu on muudetud I peatüki IX osa 5. punkti pealkirja, jättes välja sõnad „toodete liikumine ja“.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Seos geograafilise piirkonnaga – Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

I peatüki X jao 1. punkti alapunktis a on sõna „Villefranche“ asendatud sõnadega „Villefranche-sur-Saône“, mis vastab linna ametlikule nimele.

Muudetud on koonddokumendi 8. punkti.

7.   Üleminekumeetmed

I peatüki XI jao 1. punkti alapunktis a on sõnade „kuni 2034. saagiaastani (kaasa arvatud)“ ette lisatud sõna „hiljemalt“, et selgitada kõnealuse meetme tingimusi.

I peatüki XI jao 3. punkt on välja jäetud, kuna ajavahemik, mille jooksul said ettevõtjad kasutada erimeedet, mis puudutas laagerdamisperioodi lühendamist ja sellest tulenevalt ka varasemat toote tarbijatele turustamise kuupäeva, on möödunud.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimisega seotud tegurid

| — | Ettevõtjaid kontrollib edaspidi sertifitseerimisasutus, seetõttu on tootespetsifikaadi II peatüki asjaomastes osades asendatud sõna „inspekteerimiskava“ (plan d’inspection) sõnaga „kontrollikava“ (plan de contrôle). |
| --- | --- |

—

Ettevõtjaid kontrollib edaspidi sertifitseerimisasutus, seetõttu on tootespetsifikaadi II peatüki asjaomastes osades asendatud sõna „inspekteerimiskava“ (plan d’inspection) sõnaga „kontrollikava“ (plan de contrôle).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| — | Viited kontrolliasutusele: |
| --- | --- |

—

Viited kontrolliasutusele:

III peatüki II jaos: selles osas esitatud redaktsioonilisi eeskirju on muudetud, muudatust kohaldatakse alates tootespetsifikaadi heakskiitmisest 2011. aasta detsembris, seejuures ei esitata enam kontrolliasutuse täielikke kontaktandmeid, kui kontrolli teeb sertifitseerimisasutus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Brouilly

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Lühikirjeldus

Tegu on kuivade punaste vaiksete veinidega. Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Pakendamisel on punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Valminud ja pakendamiseks valmis veinidel on järgmised analüütilised omadused:

maksimaalne fermenteeritavate suhkrute (glükoos, fruktoos) sisaldus: 3 grammi liitri kohta

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse puhul kohaldatakse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid.

„Brouilly“ on vaikne punane vein. Veinil on tavaliselt ilus rubiinpunane värvus. Graniidist aluspinnaga istandustest pärit viinamarjadest valmistatud veinil on lillakam ja idapoolsetelt nõlvadelt korjatud viinamarjadest valmistatud veinil sügavpunane värvus. Lõhn on puuviljaline, selles domineerivad punased puuviljad. Vein on kerge, ümar ja peen. Veinidest „crus du Beaujolais“ on „Brouilly“ kõige mahedam.

Üldised analüütilised omadused

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 14,17 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

14,17

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Veinivalmistuse eritavad

| — | Puutükkide kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Puutükkide kasutamine on keelatud.

| — | Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

| — | Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %. |
| --- | --- |

—

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %.

| — | Veini laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini. |
| --- | --- |

—

Veini laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2.   Viljelustavad

| — | Istutustihedus |
| --- | --- |

—

Istutustihedus

Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,10 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,80 meetri.

Eeldusel, et järgitakse minimaalse istutustiheduse nõuet 6 000 tüve hektari kohta, võivad viinamarjaistandustes tootmise mehhaniseerimise huvides olla rajatud kuni 3 meetri laiused ridadevahelised vahekäigud.

| — | Viinapuude lõikamise eeskirjad:






  — | viljapuude lõikamine peab olema lõppenud 15. maiks; |
| --- | --- | --- |

—

Viinapuude lõikamise eeskirjad:

—

viljapuude lõikamine peab olema lõppenud 15. maiks;

| — | veini valmistamiseks kasutatavate viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuline vorm, või ühe- või kaheõlaline või „V-kujuline“ Royat’ nöörpuu vorm), jättes tüve kohta kuni 10 punga; |
| --- | --- |

—

veini valmistamiseks kasutatavate viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuline vorm, või ühe- või kaheõlaline või „V-kujuline“ Royat’ nöörpuu vorm), jättes tüve kohta kuni 10 punga;

| — | igale tüvele jäetakse 3–5 võrset kuni 2 pungaga; puu noorendamiseks võib igal tüvel olla vana viinapuu võsu külge poogitud võrse, millel on kuni 2 punga; |
| --- | --- |

—

igale tüvele jäetakse 3–5 võrset kuni 2 pungaga; puu noorendamiseks võib igal tüvel olla vana viinapuu võsu külge poogitud võrse, millel on kuni 2 punga;

| — | võrakujunduse korral või lõikamismeetodi muutmisel jäetakse viinapuudele kuni 12 punga tüve kohta. |
| --- | --- |

—

võrakujunduse korral või lõikamismeetodi muutmisel jäetakse viinapuudele kuni 12 punga tüve kohta.

Kastmine on keelatud.

| Mehaanilise viinamarjakoristusega seotud sätted: |
| --- |

Mehaanilise viinamarjakoristusega seotud sätted:

| viinamarjade kasvatusalalt veinivalmistamisüksusesse transportimiseks kasutatavate konteinerite puhul võib koristuskõrgus olla kuni 0,50 meetrit; |
| --- |

viinamarjade kasvatusalalt veinivalmistamisüksusesse transportimiseks kasutatavate konteinerite puhul võib koristuskõrgus olla kuni 0,50 meetrit;

| konteinerid on valmistatud keemiliselt mitteaktiivsest ja toiduainete jaoks sobivast materjalist; |
| --- |

konteinerid on valmistatud keemiliselt mitteaktiivsest ja toiduainete jaoks sobivast materjalist;

| saagikoristus- ja veotehnika on varustatud vee äravoolusüsteemiga või asjakohaste kaitsevahenditega. |
| --- |

saagikoristus- ja veotehnika on varustatud vee äravoolusüsteemiga või asjakohaste kaitsevahenditega.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | 61 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

61 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile): Cercié, Charentay, Odenas, Quincié-en-Beaujolais, Saint-Etienne-la-Varenne ja Saint-Lager.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Gamay N

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Beaujolais’ veinipiirkonna südames, 40 kilomeetrit Lyonist põhja pool, Villefranche-sur-Saône’i ja Mâconi vahel. Viinamarjaistandused asuvad Mont Brouilly ümber, see on madal mägi, mis asub Beaujolais mäestiku idaservast pisut eemal. Piirkond hõlmab Rhône’i departemangu kuut kommuuni.

Aluskivimi moodustavad peamiselt järgmised paleosoikumi aegkonna happelised kivimid:

| — | graniit, millest on moodustunud Mont Brouilly läänenõlval liivased ja hästi vett läbilaskvad mullad; |
| --- | --- |

—

graniit, millest on moodustunud Mont Brouilly läänenõlval liivased ja hästi vett läbilaskvad mullad;

| — | porfüür (massiivne tardkivim), millest on moodustunud Mont Brouilly lõunanõlval savised ja veeristikurohked mullad. |
| --- | --- |

—

porfüür (massiivne tardkivim), millest on moodustunud Mont Brouilly lõunanõlval savised ja veeristikurohked mullad.

Ida- ja põhjanõlval katavad aluskivimit hiljutised setted, milles aluskivimi murd (porfüüri tükid, graniitliiv) on segunenud savi- ja ränimuldadega (Briante’i platoo, plateau“, Pisse Vieille’ nõlv). Geograafilise piirkonna idapiiril on kohati savi-lubjakivimullad.

Kliima on mõõdukalt ookeaniline, selgete kontinentaalsete (suvised äikesetormid, talvine jäätuv udu) ja eelkõige vahemereliste (suvekuumus, suurim sademete hulk sügisel ja kevadel) mõjutustega. Läänetuulte eest kaitsevad piirkonda Beaujolais’ mäed ja viinamarjaistandused naudivad päikesepaistet enamasti idanõlvadel, mis saavad sooja ja valgust juba esimestelt hommikustelt päikesekiirtelt. Viinamarjaistandused asuvad nõlvadel 250–400 meetri kõrgusel, mistõttu pääsevad nad suuremast osast kevadkülmadest ja Saône’i tasandiku (175 meetrit merepinnast) hommikusest udust, saavad rohkelt päikesepaistet ja suudavad vajaduse korral kiiresti vabaneda liigsest sadeveest.

8.2.   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Tundub, et nimetus „Brouilly“ pärineb Rooma sõjaväelase BRULIUSE nimest, kes elas selles piirkonnas neljandal sajandil ja ilmselt istutas mäenõlvale mõned viinapuud. See nimi jäi maastikul kõrguvale künkale (485 meetrit), kuid ükski piirkonna küla ei kanna seda nime.

Viinapuude olemasolu kohta Mont Brouilly’l annavad kinnitust mitmesugused eri aegadest pärit dokumendid. On kindel, et neljandal ja viiendal sajandil rajati künka lõunanõlva madalamatele maatükkidele väikesed viinamarjaistandused.

Kui BEAUJEU senjöörid asutasid Belleville’i kloostri, annetasid nad sellele 1179. aastal viinapuud, mis asusid müüriga piiratud alal (Clos de Brouilly).

Kuni 17. sajandini tarbisid „Brouilly“ veine asjatundjad piirkonnas ja Lyonis, kus elas palju viinamarjaistanduste omanikke.

Nagu kõikjal Beaujolais’ piirkonnas, on istandused pereettevõttele sobiva suurusega (6–8 hektarit). Need kuuluvad sageli suurtele põllumajandusettevõtetele ja lossidele, kelle kogukondlikes veinikeldrites valmib osa toodangust.

Olemasolevatest dokumentidest nähtub, et kuni 1910ndate aastateni kasutati nimetust „Brouilly“ ainult selliste veinide puhul, mille tootmiseks kasutati mäenõlvadel kasvanud viinamarju. Järk-järgult taotlesid ümbruskaudsed kvaliteetseid viinamarju kasvatavad istandused õigust seda nimetust kasutada. Esimese maailmasõja ajal taotlesid mõned tootjad nime kasutamise õigust, et vältida istanduse rekvireerimist. Sel ajajärgul kasvatati „Brouilly“ tootmiseks viinamarju ligikaudu 400 hektaril. Burgundia istanduste omanike ja veinikaupmeeste esindajate ühiskomitee kiitis 1919. aastal sellise laienemise heaks.

1934. aastal asutasid tootjad oma ühingu ning 1938. aastal tunnustati nimetust „Brouilly“ kontrollitud päritolunimetusena.

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Brouilly“ iseloomustab piirkonna traditsioonide ja kaasaegsete tehnoloogiliste meetodite ühendamine. Istandustes kasvatatud viinamarjadest (peamiselt sordist „Gamay N“) toodetakse üksnes punast veini. Nimetatud sort on tundlik hiliste külmade suhtes ega talu kõrvetavat päikest. Püüdes välja arendada kvaliteetset veini, õppisid tootjad kasvatama seda viinamarjasorti ning tagama sellele igal ajal vajaliku hoolduse. Eeskätt suurendati istutustihedust ning lõigati võrsed lühikeseks ja kujundati karikakujuliselt.

Selleks et säiliks veinide puuviljalisus, on tootjad kasutusele võtnud Beaujolais’ piirkonnale omase veinivalmistamise meetodi – pooleldi süsihappelise matseratsiooni.

Selleks et tagada viinamarjade aromaatsete ja polüfenoolsete ühendite optimaalne ekstraheerimine, kasutavad paljud tootjad meetodeid (grillage, pigeage, remontage), mille puhul jäetakse viinamarjad kääritamise ajal mahla sisse likku. Sageli kestab leotamine kauem kui 10 päeva. Vein villitakse pudelisse pärast mõnekuulist laagerdumist.

Et kindlustada viinamarja korralik valmimine, peab viinamarjakasvataja tagama, et viinapuude lehepind oleks piisav. Seega saab viinapuude jaoks kasutada püsivat toestussüsteemi, mis hõlbustab ka mehhaniseerimist.

2010. aastal kasvatati „Brouilly“ veini tootmiseks kasutatavaid viinamarju 1 260 hektaril. Aastane veinitoodang on keskmiselt 70 000 hektoliitrit.

8.3.   Põhjuslikud seosed

Geograafilist piirkonda varjavad läänest Beaujolais’ mäed, mille tipud ulatuvad 1 000 meetrini üle merepinna. Mäed kaitsevad piirkonda läänetuule ja läänest saabuva vihma eest ning loovad viinapuude jaoks soodsa üleminekukliima. Tänu nõlvade morfoloogiale pääsevad 250–400 meetri kõrgusel asuvad istandused suuremast osast kevadkülmadest ja Saône’i tasandiku (175 meetrit merepinnast) hommikusest udust, saavad rohkelt päikesepaistet ja suudavad vajaduse korral kiiresti vabaneda liigsest sadeveest.

Avatus Saône’i avara tasandiku suunas tagab päikesepaiste, mis soodustab taimedes klorofülli sünteesimist. Optimaalne kõrgus merepinnast ning lõunasse ja itta avanevad nõlvad tagavad viinamarjade täiusliku ja korrapärase küpsemise.

Viinamarjaistandused asuvad nõlvadel täpselt piiritletud maatükkidel 250–400 meetri kõrgusel merepinnast. Nende maatükkide mullad on mitmekesised, enamasti happelised ja hästi vett läbi laskvad. Sort „Gamay N“ on habras, kuid viljakas ja keskkonnaga hästi kohanenud ning kohalike tootjate poolt sajandite jooksul aretatud ja omaks võetud. Aegade jooksul on tootjaid selle sordiga harjunud ja eelistavad viinapuu võrsed lühikeseks lõigata, et saada kvaliteetset saaki ja vältida viinapuude kurnamist.

Tänu piirkonna ilmastiku- ja mullastikutingimustele valmib viinamarjasort „Gamay N“ varakult ja veini saab nautida alates saagikoristusele järgnevast kevadest. Sellest ka kõnekäänd: „Les crus du Beaujolais ont fait leurs Pâques“ (Beaujolais’ vein on läbinud üleminekuriituse). Vaatamata mitmekesisusele on veinidel ka ühiseid jooni, näiteks on nende struktuur ja puuviljalisus hästi tasakaalus. Graniidistelt maatükkidelt korjatud viinamarjadest valmistatud vein on suurema puuviljalisusega ja vein sobib nautimiseks üsna noore veinina. Piirkonna keskosas, kiltkivise pinnasega maatükkidelt korjatud viinamarjadest valmistatud vein on tugevama värvusega ja säilib hästi.

Mont Brouilly on piirkonna tuntud maamärk. Mäekülgedel kasvavad viinapuud ja metsaga kaetud mäetipus, mis ulatub 484 meetri kõrgusele, asub väike kabel. Mägi on tugevalt mõjutanud piirkonna elanike identiteeti ning andnud nime piirkonna kuulsaimatele toodetele. Nii „Côte de Brouilly“ veinid, mis on toodetud mäenõlval kasvatatud viinamarjast kui ka „Brouilly“ veinid, mis on valmistatud mäe vahetus läheduses kasvatatud viinamarjast, on saadaval tootjate veinikeldris „Cuvage des Brouilly“, mis asub geograafilise piirkonna südames Saint-Lageris – rahvusvaheliselt tuntud veinikülas.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

| | Riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

Riiklikud õigusaktid

| | Lisatingimuse liik |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik

| | määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand |
| --- | --- |

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

| | Tingimuse kirjeldus |
| --- | --- |

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja laagerdamist käsitlevat erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Côte-d’Ori departemang: |
| --- | --- |

—

Côte-d’Ori departemang:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

| — | Rhône’i departemang: |
| --- | --- |

—

Rhône’i departemang:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainult see osa, mis vastab endise Avenas’ kommuuni territooriumile), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Dareizé, Les Olmes ja Saint-Loup territooriumitele)

| — | Saône-et-Loire’i departemang: |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire’i departemang:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainult see osa, mis vastab endise La Loyère’i kommuuni territooriumile), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Donzy-le-National, Massy ja La Vineuse territooriumitele), Vinzelles, Viré

| — | Yonne’i departemang: |
| --- | --- |

—

Yonne’i departemang:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Champvallon, Villiers sur Tholon ja Volgré territooriumitele), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Märgistus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| a) | Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:






  — | katastriüksuse nimi; |
| --- | --- | --- |

a)

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

—

katastriüksuse nimi;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius ei ole suuremad kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

| b) | Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin du Beaujolais“ või „Grand Vin du Beaujolais“ või „Cru du Beaujolais“. |
| --- | --- |

b)

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin du Beaujolais“ või „Grand Vin du Beaujolais“ või „Cru du Beaujolais“.

Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d08650f7-ab29-460e-88d7-75f31fda7253

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 13.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/22

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 325/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Lički škripavac“

ELi nr: PGI-HR-02600 – 18. märts 2020

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Lički škripavac“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Lički škripavac“ on pehme rasvane juust, mis saadakse toore või pastöriseeritud täislehmapiima kalgendamisel kümosiini ja starterkultuuri abil, ja vadaku eraldamisega. Juust ei ole laagerdunud ja seega ei ole sellel koorikut.

Tootel „Lički škripavac“ on pehme kummine konsistents ning silindri või ristküliku kuju. Juust kaalub vähemalt 240 grammi ja selle pind on piimjat valget värvi ja ilma koorikuta. Juust on seest sile, ilma aukudeta või mõne üksiku auguga, sest juust vormitakse vadaku all. Juustul on piimaselt magus ja mõõdukalt soolane maitse. Juustul on iseloomulik kummine konsistents ja see „kriuksub“ söömisel, sellest ka nimi „Lički škripavac“ [mille otsetõlge on „kriuksuv juust Likast“].

Toote kuivainesisaldus on vähemalt 50 % ja rasvasisaldus kuivaines vähemalt 45 %.

„Kriuksumine“ püsib sõltuvalt piima kvaliteedist esimesed viis kuni seitse päeva ja seda on võimalik uuesti saavutada juustu kastmisel algses vaakumpakendis sooja vette (40–50 °C, kuni kaks minutit).

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Lički škripavac“ tootmise etapid – alates piima tootmisest ja laabiga kalgendamisest kuni juustu soolamise, vormimise ja pressimiseni – peavad toimuma punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lõpptootel peab olema esitatud pakendamise kuupäev ja järgmine tarbijale mõeldud märge: „Juhul kui pakendamise kuupäevast on möödunud seitse päeva või rohkem, kastke pakendatud juust kriuksumise taastumiseks enne avamist kaheks minutiks sooja vette (40–50 °C)

Turule viimisel peab lõpptootel olema toote „Lički škripavac“ ühine sümbol. Sümbol on ümmargune ja selle taust on üleval helesinine, keskel sinine ja all roheline. Sõna „LIČKI“ on valget värvi ja asub helesinisel taustal, sõna „ŠKRIPAVAC“ on samuti valget värvi ja paikneb rohelisel taustal. Ringi keskel on stiliseeritud Lika müts. Kõigil kaitstud päritolunimetuse „Lički škripavac“ kasutajail, kes toodavad toodet vastavalt selle spetsifikaadile, on õigus kasutada ühist sümbolit samadel tingimustel.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus toodet „Lički škripavac“ toodetakse, hõlmab kolme halduspiirkonda: suurem osa Lika-Senji maakonnast ning väikesed osad Zadari ja Karlovaci maakonnast. Piirkonnas, kus toodet „Lički škripavac“ toodetakse, asuvad Gospići, Otočaci ja Senji linn ning Donji Lapaci, Karlobagi, Lovinaci, Perušići, Plitvička jezera, Udbina, Vrhovine ja Brinje vald Lika-Senji maakonnas, Gračaci vald Zadari maakonnas, ning Ogulini linn ja Rakovica, Josipdoli, Saborsko ja Plaški vald Karlovaci maakonnas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Nime „Lički škripava“ kaitse tugineb mainele, mille toode on aastatepikkuse traditsioonilise tootmise käigus punktis 4 viidatud geograafilises piirkonnas omandanud.

Juustu valmistamise oskused on kujunenud sajandite jooksul eesmärgiga parandada inimeste toidu kvaliteeti, kuid ka selleks, et piima võimalikult kaua säilitada ja hoiustada. Ajaloo vältel on suurem osa juustusid toodetud selleks, et need peaksid vastu pika teekonna küladest linnadesse, samas kui toodet „Lički škripavac“ hakati tootma just seetõttu, et pikad talved ja lume tõttu läbimatud teed ning lumevaalud ei võimaldanud transportida toodet lume tõttu äralõigatud eemal asetsevatest küladest lähikaudsetesse linnadesse. Toote „Lički škripavac“ valmistamise traditsiooni kannavad edasi just Velika Kapela ja Velebiti mäeahelike rannikualade ja Lika elanikud. Tegemist on eripärase piirkondliku tootega, mida valmistavad karjakasvatusega tegelevad elanikud, kes on seda juustu tootnud üksnes enda tarbeks.

Kui vaadelda ajalugu ja toote „Lički škripavac“ traditsioone, siis hakati pehmet juustu valmistama ennekõike selleks, et rahuldada kohalike inimeste toitumisvajadusi, eriti pikkade lumiste talvekuude ajal, mis on tüüpilised punktis 4 viidatud geograafilisele piirkonnale, mil inimestel ei olnud sageli võimalik halva ilma tõttu oma kodudest lahkuda.

Veel üks seos määratletud geograafilise piirkonnaga on juustu „kriuksuv“ iseloom, mis on tingitud piima kõrgest rasva- ja ka piimavalgusisaldusest, mis omakorda on seotud piirkonnas elavate lehmade erilise söödaga.

Lisaks sellele, et juust on Primorje ja Lika mägises osas elavate inimeste igapäevaelu jaoks kasulik, on toote „Lički škripavac“ valmistamine tootjate piirkondliku identiteedi iseloomulik sümbol.

Toote maine on kujunenud mitmesuguste traditsiooniliste kaubandus-, kultuuri- ja kunstiürituste käigus, kus tutvustatakse Lika piirkonna traditsioone, tavasid ja kultuuripärandit. Nende seas on iga-aastane traditsiooniliste toodete näitus Jesen u Lici [Sügis Likas], mida on Gospićis korraldatud oktoobri esimesel nädalavahetusel alates 1998. aastast ja millega ergutatakse kohaliku toodangu arengut Horvaatia maapiirkondades ja piirkonna turismi üldiselt. Näitusel esitlevad tootjad kohalikke tooteid, millest üks on „Lički škripavac“, ning tutvustavad selliste toodete valmistamise traditsioonilisi meetodeid. Üritus toimub linna peaväljakul ja see toob kokku enam kui 300 osalejat Horvaatiast ja naaberriikidest; kolme päeva jooksul külastab näitust kokku keskmiselt 30 000 inimest. Ürituse raames toimub traditsiooniliselt juustude hindamine, kus „Lički škripavac“ mängib väga olulist rolli, võites sageli tänu oma suurepärasele kvaliteedile auhindu.

Toote „Lički škripavac“ tootjad osalevad ka teistel kodu- ja välismaal toimuvatel messidel, kus nad edendavad oma toote mainet, sealhulgas näiteks Dubrovnikis toimuv Vahemere piirkonna tervisliku toidu, ravimtaimede ja rohelise ettevõtluse mess ning juustumess Grubišno Poljes, kus eksponeeritakse kvaliteetseid juuste.

Toote „Lički škripavac“ kvaliteeti ja mainet tõestavad selle juustu tootjate võidetud arvukad auhinnad ja kuldmedalid. Lika-Senji maakonna tootjad osalesid oma toodetega 2019. aasta Novi Sadi rahvusvahelisel põllumajandusmessil; mis on suurim põllumajandussündmus Kagu-Euroopas, kus on esindatud selle majandussektori kõige olulisemad tootjad. Nad said piimatoodete, juustude ja jäätise kvaliteedi hindamisel suure kuldmedali ning autasu võitis ka „Lički škripavac“. 2019. aastal toimunud CROAGRO kaubandusmessil Zabrebis oli esindatud 460 eksponenti 28 riigist. Ürituse raames toimus juustude üleriigiline hindamine, mis järgnes kuuele piirkondliku tasandi hindamisele, ning tootele „Lički škripavac“ omistati kuldmedal.

Lisaks käivitas Lika-Senju maakonna turismiamet Lika-Senji maakonna „juustutee“ projekti traditsiooniliste juustude, mille hulgas on tähtsal kohal „Lički škripavac“, nähtavuse suurendamiseks ja nende tootmise edendamiseks, ning viis selle projekti ellu.

Lisaks mainele, mida toode „Lički škripavac“ on tõestanud üritustel, kus tootjad reklaamivad oma toote nime ja kvaliteeti, ning selle päritolupiirkonna nähtavusele, tuuakse juustu äratuntavust esile ka mitmes teadusartiklis, näiteks Martina Marići, Mladenka Šarolići, Mirko Smoljići, Maja Macura ja Marijo Ćaćići (2010) artiklis „Horvaatia juustud ja importjuustud siseturul“, milles nad märgivad, et „Lika piirkond on kuulus juustu „Lički škripavac“ poolest“. Artikkel avaldati teise rahvusvahelise konverentsi „Vallis AUREA“ 2010. aasta materjalides, lk 779–783.

2020. aastal korraldatud hilisemas uuringus „Povezanost sira škripavca s područjem njegove proizvodnje“ [„Kriuksuva“ juustu seos tootmispiirkonnaga], mille autor on Roberta Lovrinov, [Zagrebi ülikooli] põllumajandusteaduskonna tudeng, leiti, et koguni 76 % küsitletud inimestest seostas kriuksuvat juustu Lika kui selle päritolupiirkonnaga.

2008. aastal lisati toode „Lički škripavac“ Horvaatia kultuuriministeeriumi kaitstud kultuuriväärtuste nimekirja (kultuuriministeeriumi otsus, millega kehtestatakse immateriaalse kultuuriväärtuse tunnused, Zagreb, 2008).

Juustu „Lički škripavac“ tähtsust tootena, mis iseloomustab Likat kui piirkonda, tõestab ka asjaolu, et juust lisati 2007. aastal avaldatud raamatusse „Vodič kroz hrvatske gastro ikone [Horvaatia gurmeetoitude käsiraamat], kus seda tutvustati Lika piirkonnale iseloomuliku tootena. See on Lika kohaliku kokakunsti eripärana lisatud ka brošüüri „Hrvatska eno-gastronomija“ [Horvaatia veinivalmistuskunst ja gastronoomia], mille Horvaatia riiklik turismiamet avaldas 2008. aastal.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Izmijenjena_Specifikacija_Licki_skripavac.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---