# Az Európai Unió L 335/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 335 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. december 21. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 335

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. december 21.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 2092/2005/EK rendelete (2005. december 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 2093/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importjára adható behozatali vámkedvezményre vonatkozó pályázat meghirdetéséről | 3 |
| | * | A Bizottság 2094/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a cirok harmadik országokból Spanyolországba történő behozatalára kivetett vám csökkentésére vonatkozó pályázat megnyitásáról | 4 |
| | * | A Bizottság 2095/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a dohányra vonatkozó információk közlését illetően a 2075/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 6 |
| | * | A Bizottság 2096/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról (
  1
  ) | 13 |
| | * | A Bizottság 2097/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a Litvánia lobogója alatt a NAFO 3L övezetben közlekedő hajók norvég garnélára vonatkozó halászatának újbóli megnyitásáról | 31 |
| | * | A Bizottság 2098/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a Dánia lobogója alatt az ICES IIIa övezetben közlekedő hajók sprottnira vonatkozó halászatának újbóli megnyitásáról | 32 |
| | * | A Bizottság 2099/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a Spanyolország lobogója alatt az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben közlekedő hajók szürke tőkehalra vonatkozó halászatának újbóli megnyitásáról | 33 |
| | * | A Bizottság 2100/2005/EK rendelete (2005. december 20.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 60. alkalommal történő módosításáról | 34 |
| | | A Bizottság 2101/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a cukorágazat egyes termékeire az 1011/2005/EK rendelet által a 2005/2006-os gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 36 |
| | | A Bizottság 2102/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról | 38 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 2092/2005/EK rendelete (2005. december 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 2093/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importjára adható behozatali vámkedvezményre vonatkozó pályázat meghirdetéséről

3

*

A Bizottság 2094/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a cirok harmadik országokból Spanyolországba történő behozatalára kivetett vám csökkentésére vonatkozó pályázat megnyitásáról

4

*

A Bizottság 2095/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a dohányra vonatkozó információk közlését illetően a 2075/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

6

*

A Bizottság 2096/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról (
  1
  )

1

13

*

A Bizottság 2097/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a Litvánia lobogója alatt a NAFO 3L övezetben közlekedő hajók norvég garnélára vonatkozó halászatának újbóli megnyitásáról

31

*

A Bizottság 2098/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a Dánia lobogója alatt az ICES IIIa övezetben közlekedő hajók sprottnira vonatkozó halászatának újbóli megnyitásáról

32

*

A Bizottság 2099/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a Spanyolország lobogója alatt az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben közlekedő hajók szürke tőkehalra vonatkozó halászatának újbóli megnyitásáról

33

*

A Bizottság 2100/2005/EK rendelete (2005. december 20.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 60. alkalommal történő módosításáról

34

A Bizottság 2101/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a cukorágazat egyes termékeire az 1011/2005/EK rendelet által a 2005/2006-os gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

36

A Bizottság 2102/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

38

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. december 14.) a külföldi kereskedelmi vásárokon részt vevő vállalatoknak közvetlen adózási ösztönzők formájában nyújtott állami támogatási programról
  (az értesítés a C(2004) 4746. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 20.) Németország által a Greußener Salamifabrik GmbH húsfeldolgozó üzem javára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2005) 2725. számú dokumentummal történt) | 48 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. december 14.) a külföldi kereskedelmi vásárokon részt vevő vállalatoknak közvetlen adózási ösztönzők formájában nyújtott állami támogatási programról
  (az értesítés a C(2004) 4746. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 4746. számú dokumentummal történt)

1

39

*

A Bizottság határozata (2005. július 20.) Németország által a Greußener Salamifabrik GmbH húsfeldolgozó üzem javára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2005) 2725. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 2725. számú dokumentummal történt)

48

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPOL Kinshasa/2/2005 határozata (2005. november 22.) az EU kinshasai (KDK) rendőri missziója, az EUPOL Kinshasa misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról | 57 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPM/1/2005 határozata (2005. november 25.) az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) misszióvezetőjének/rendőrbiztosának kinevezéséről | 58 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPOL Kinshasa/2/2005 határozata (2005. november 22.) az EU kinshasai (KDK) rendőri missziója, az EUPOL Kinshasa misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

57

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPM/1/2005 határozata (2005. november 25.) az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) misszióvezetőjének/rendőrbiztosának kinevezéséről

58

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | | Helyesbítés a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéből és Namíbiából származó termékekre vonatkozó behozatali engedélyekről szóló, 2005. december 19-i 2084/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 333., 2005.12.20.) | 59 |

Helyesbítések

Helyesbítés a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéből és Namíbiából származó termékekre vonatkozó behozatali engedélyekről szóló, 2005. december 19-i 2084/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 333., 2005.12.20.)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/1

---

A BIZOTTSÁG 2092/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. december 20-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 74,1 |
| 204 | 51,6 |
| 212 | 87,2 |
| 999 | 71,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,7 |
| 204 | 82,1 |
| 220 | 196,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 147,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 149,3 |
| 204 | 110,0 |
| 999 | 129,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 59,0 |
| 204 | 62,2 |
| 220 | 66,6 |
| 388 | 33,2 |
| 624 | 59,8 |
| 999 | 56,2 |
| 0805 20 10 | 052 | 59,8 |
| 204 | 59,3 |
| 999 | 59,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 77,0 |
| 220 | 36,8 |
| 400 | 81,3 |
| 464 | 143,2 |
| 624 | 79,1 |
| 999 | 83,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,8 |
| 999 | 55,8 |
| 0808 10 80 | 096 | 18,3 |
| 400 | 86,7 |
| 404 | 95,4 |
| 720 | 69,0 |
| 999 | 67,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 138,4 |
| 400 | 99,6 |
| 720 | 42,4 |
| 999 | 93,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

74,1

204

51,6

212

87,2

999

71,0

0707 00 05

052

155,7

204

82,1

220

196,3

628

155,5

999

147,4

0709 90 70

052

149,3

204

110,0

999

129,7

0805 10 20

052

59,0

204

62,2

220

66,6

388

33,2

624

59,8

999

56,2

0805 20 10

052

59,8

204

59,3

999

59,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

77,0

220

36,8

400

81,3

464

143,2

624

79,1

999

83,5

0805 50 10

052

55,8

999

55,8

0808 10 80

096

18,3

400

86,7

404

95,4

720

69,0

999

67,4

0808 20 50

052

138,4

400

99,6

720

42,4

999

93,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/3

---

A BIZOTTSÁG 2093/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importjára adható behozatali vámkedvezményre vonatkozó pályázat meghirdetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Közösségnek az Uruguayi Forduló (2) többoldalú tárgyalásaiból eredő nemzetközi kötelezettségeire tekintettel a Közösség kötelezettséget vállalt bizonyos mennyiségű kukorica Spanyolországba történő behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségnek az Uruguayi Forduló (2) többoldalú tárgyalásaiból eredő nemzetközi kötelezettségeire tekintettel a Közösség kötelezettséget vállalt bizonyos mennyiségű kukorica Spanyolországba történő behozatalára.

| (2) | A Spanyolországba történő kukorica- és cirokimport és a Portugáliába történő kukoricaimport vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a pályázati eljárás lebonyolításához szükséges sajátos szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

A Spanyolországba történő kukorica- és cirokimport és a Portugáliába történő kukoricaimport vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a pályázati eljárás lebonyolításához szükséges sajátos szabályokat.

| (3) | Tekintettel a spanyol piac jelenlegi szükségleteire szükségesnek mutatkozik pályázatot hirdetni a kukorica behozatali vámkedvezményére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a spanyol piac jelenlegi szükségleteire szükségesnek mutatkozik pályázatot hirdetni a kukorica behozatali vámkedvezményére vonatkozóan.

| (4) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Pályázat meghirdetésére kerül sor a Spanyolországba importált kukoricára vonatkozó, az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében szabályozott behozatali vámkedvezmény tekintetében.

(2)   Az 1839/95/EK rendelet rendelkezései alkalmazandók.

2. cikk

A pályázati eljárás 2006. június 29-ig nyitott. Ezen időtartam alatt heti rendszerességű pályázati felhívások kerülnek közzétételre, amelyek tekintetében a mennyiségeket és az ajánlattételi határidőt az adott pályázati felhívást tartalmazó hirdetmény határozza meg.

3. cikk

A jelen pályázati eljárás keretében kiadott behozatali engedélyek a kibocsátásuk napjától számított ötven napig érvényesek, az 1839/95/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

2

(3)  HL L 177., 1995.7.28., 4. o. A legutóbb az 1558/2005/EK rendelettel (HL L 249., 2005.9.24., 6. o.) módosított rendelet.

3

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/4

---

A BIZOTTSÁG 2094/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

a cirok harmadik országokból Spanyolországba történő behozatalára kivetett vám csökkentésére vonatkozó pályázat megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Közösségnek az Uruguayi Forduló (2) többoldalú tárgyalásaiból eredő nemzetközi kötelezettségeire tekintettel a Közösség kötelezettséget vállalt bizonyos mennyiségű cirok Spanyolországba történő behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségnek az Uruguayi Forduló (2) többoldalú tárgyalásaiból eredő nemzetközi kötelezettségeire tekintettel a Közösség kötelezettséget vállalt bizonyos mennyiségű cirok Spanyolországba történő behozatalára.

| (2) | A Spanyolországba történő kukorica- és cirokimport és a Portugáliába történő kukoricaimport vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a pályázati eljárás megnyitásához szükséges különleges részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

A Spanyolországba történő kukorica- és cirokimport és a Portugáliába történő kukoricaimport vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a pályázati eljárás megnyitásához szükséges különleges részletes szabályokat.

| (3) | A spanyolországi piac jelenlegi szükségleteire figyelemmel a cirokra vonatkozóan importvám csökkentésére irányuló pályázatot kell nyitni. |
| --- | --- |

(3)

A spanyolországi piac jelenlegi szükségleteire figyelemmel a cirokra vonatkozóan importvám csökkentésére irányuló pályázatot kell nyitni.

| (4) | Az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokból (AKCS-államok) származó mezőgazdasági termékek feldolgozásával készült mezőgazdasági termékekre és árukra alkalmazandó szabályokról, valamint az 1706/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. december 10-i 2286/2002/EK tanácsi rendelet (4) a cirok behozatalára naptári évenként 100 000 tonnás kontingensen belül 60 százalékos, és e kontingensen felül 50 százalékos vámcsökkentést állapít meg. A fenti rendelet által biztosított és az importvám csökkentésére irányuló pályázatból származó előnyök halmozódása zavarokat okozhat a spanyol gabonapiacon. Ezt a halmozódást ezért célszerű kizárni. |
| --- | --- |

(4)

Az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokból (AKCS-államok) származó mezőgazdasági termékek feldolgozásával készült mezőgazdasági termékekre és árukra alkalmazandó szabályokról, valamint az 1706/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. december 10-i 2286/2002/EK tanácsi rendelet (4) a cirok behozatalára naptári évenként 100 000 tonnás kontingensen belül 60 százalékos, és e kontingensen felül 50 százalékos vámcsökkentést állapít meg. A fenti rendelet által biztosított és az importvám csökkentésére irányuló pályázatból származó előnyök halmozódása zavarokat okozhat a spanyol gabonapiacon. Ezt a halmozódást ezért célszerű kizárni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Pályázat nyílik az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésében említett importvám csökkentésére a cirok Spanyolországba történő behozatalára.

(2)   Az 1839/95/EK rendelet rendelkezései alkalmazandók.

(3)   A pályázati eljárás keretében a 2286/2002/EK rendelet II. mellékletében a cirok behozatalára megállapított importvámcsökkentés nem alkalmazandó.

2. cikk

A pályázati eljárás 2006. június 29-ig tart. A pályázati időszak folyamán heti pályázatokat írnak ki, amelyekre vonatkozóan a pályázati felhívás hirdetménye határozza meg a mennyiségeket és az ajánlatok benyújtási határidejét.

3. cikk

A pályázat keretében kibocsátott behozatali engedélyek az 1839/95/EK rendelet 10. cikke (4) bekezdésével összhangban kibocsátásuk napjától számított ötven napig érvényesek.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb az 1154/2005/EK rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

2

(3)  HL L 177., 1995.7.28., 4. o. A legutóbb az 1558/2005/EK rendelettel (HL L 249., 2005.9.24., 6. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 348., 2002.12.21., 5. o.

4

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/6

---

A BIZOTTSÁG 2095/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

a dohányra vonatkozó információk közlését illetően a 2075/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nyersdohány piacának közös szervezéséről szóló, 1992. június 30-i 2075/92/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 21. cikkére,

mivel:

| (1) | Annak érdekében, hogy a Bizottság felügyelhesse a nyersdohány ágazatának piaci fejlődését, amelyre a 2075/92/EGK rendelettel létrehozott közös piacszervezés vonatkozik, a tagállamok eljuttatják a szükséges információt. |
| --- | --- |

(1)

Annak érdekében, hogy a Bizottság felügyelhesse a nyersdohány ágazatának piaci fejlődését, amelyre a 2075/92/EGK rendelettel létrehozott közös piacszervezés vonatkozik, a tagállamok eljuttatják a szükséges információt.

| (2) | Ennek érdekében elfogadásra került a 2000. évi betakarítástól kezdődően a dohányra vonatkozó információk közléséről szóló, 2004. március 29-i 604/2004/EK bizottsági rendelet (2). |
| --- | --- |

(2)

Ennek érdekében elfogadásra került a 2000. évi betakarítástól kezdődően a dohányra vonatkozó információk közléséről szóló, 2004. március 29-i 604/2004/EK bizottsági rendelet (2).

| (3) | A közlendő információnak általános áttekintést kell szolgáltatnia a Közösség teljes dohánypiacáról, és különösen figyelembe kell vennie a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (3) rendelkezéseit és annak végrehajtási szabályait. |
| --- | --- |

(3)

A közlendő információnak általános áttekintést kell szolgáltatnia a Közösség teljes dohánypiacáról, és különösen figyelembe kell vennie a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (3) rendelkezéseit és annak végrehajtási szabályait.

| (4) | A hatékony ügyvitel érdekében a közölt információt dohánycsoportonként kell rendezni, és a benyújtáshoz határidőket kell megszabni. |
| --- | --- |

(4)

A hatékony ügyvitel érdekében a közölt információt dohánycsoportonként kell rendezni, és a benyújtáshoz határidőket kell megszabni.

| (5) | Ezért indokolt a közlendő információkról szóló rendelkezések megfelelő módon történő kiigazítása. |
| --- | --- |

(5)

Ezért indokolt a közlendő információkról szóló rendelkezések megfelelő módon történő kiigazítása.

| (6) | A világosság és ésszerűség érdekében a 604/2004/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyébe új rendeletet léptetni. |
| --- | --- |

(6)

A világosság és ésszerűség érdekében a 604/2004/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyébe új rendeletet léptetni.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Dohánypiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Dohánypiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tagállamok minden betakarítás alkalmával elektronikus úton közlik a Bizottsággal az IA., IB., II. és III. mellékletben feltüntetett információt az abban megadott határidőn belül.

2. cikk

A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek annak biztosítására, hogy az érintett gazdasági szereplők a vonatkozó határidőkön belül rendelkezésre bocsássák az előírt információkat.

3. cikk

(1)   A 604/2004/EK rendelet hatályát veszti.

A 2005. évi betakarításra vonatkozó közleményekre nézve azonban továbbra is alkalmazandó.

(2)   A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, és a IV. mellékletben található megfelelési táblázat szerint kell olvasni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 215., 1992.7.30., 70. o. A legutóbb az 1679/2005/EK rendelettel (HL L 271., 2005.10.15., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 97., 2004.4.1., 34. o.

2

(3)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 118/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 24., 2005.1.27., 15. o.) módosított rendelet.

3

---

IA. MELLÉKLET

A Bizottságnak legkésőbb az érintett betakarítás évében július 31-ig szolgáltatandó információk

| | Betakarítás: ... |
| --- | --- |

Betakarítás: ...

| | Adatszolgáltató tagállam: ... |
| --- | --- |

Adatszolgáltató tagállam: ...

| | Dohánytermelők teljes létszáma: ... |
| --- | --- |

Dohánytermelők teljes létszáma: ...

| | Elsődleges feldolgozók teljes létszáma: ... |
| --- | --- |

Elsődleges feldolgozók teljes létszáma: ...

---

IB. MELLÉKLET

A Bizottságnak legkésőbb az érintett betakarítás évében július 31-ig szolgáltatandó információk

| | Betakarítás: ... |
| --- | --- |

Betakarítás: ...

| | Adatszolgáltató tagállam: ... |
| --- | --- |

Adatszolgáltató tagállam: ...

| | Fajtacsoport: ... |
| --- | --- |

Fajtacsoport: ...

| | Termelő tagállam
  (adatszolgáltató) | Termelő tagállam
  Név: | Termelő tagállam
  Név: | Termelő tagállam
  Név: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | TERMELTETÉSI SZERZŐDÉSEK |

Termelő tagállam

(adatszolgáltató)

Termelő tagállam

Név:

Termelő tagállam

Név:

Termelő tagállam

Név:

1.

TERMELTETÉSI SZERZŐDÉSEK

| 1.1. | A nyilvántartásba vett termeltetési szerződések száma |
| --- | --- |

1.1.

A nyilvántartásba vett termeltetési szerződések száma

| 1.2. | A szerződésekben szereplő, az 1973/2004/EK rendelet XXVIII. mellékletében meghatározott nedvességtartamú dohány mennyisége (tonnában) |
| --- | --- |

1.2.

A szerződésekben szereplő, az 1973/2004/EK rendelet XXVIII. mellékletében meghatározott nedvességtartamú dohány mennyisége (tonnában)

| 1.3. | A szerződések szerinti összes terület (hektárban) |
| --- | --- |

1.3.

A szerződések szerinti összes terület (hektárban)

| 2. | DOHÁNYTERMELŐK |
| --- | --- |

2.

DOHÁNYTERMELŐK

| 2.1. | A dohánytermelők összlétszáma |
| --- | --- |

2.1.

A dohánytermelők összlétszáma

| 2.2. | Termelői csoportokhoz tartozó termelők létszáma |
| --- | --- |

2.2.

Termelői csoportokhoz tartozó termelők létszáma

| 3. | ELSŐDLEGES FELDOLGOZÓ VÁLLALKOZÁSOK |
| --- | --- |

3.

ELSŐDLEGES FELDOLGOZÓ VÁLLALKOZÁSOK

| 3.1. | A termeltetési szerződéseket kötő elsődleges feldolgozó vállalkozások száma |
| --- | --- |

3.1.

A termeltetési szerződéseket kötő elsődleges feldolgozó vállalkozások száma

| 4. | ÁRAK (1) |
| --- | --- |

4.

ÁRAK (1)

| 4.1. | A termeltetési szerződésekben szereplő maximális (EUR/kg) ár a vonatkozó pénznemben, adók és egyéb járulékok nélkül. A referenciaminőséget jelezni kell. |
| --- | --- |

4.1.

A termeltetési szerződésekben szereplő maximális (EUR/kg) ár a vonatkozó pénznemben, adók és egyéb járulékok nélkül. A referenciaminőséget jelezni kell.

| 4.2. | A termeltetési szerződésekben szereplő minimális (EUR/kg) ár a vonatkozó pénznemben, adók és egyéb illetékek nélkül. A referenciaminőséget jelezni kell. |
| --- | --- |

4.2.

A termeltetési szerződésekben szereplő minimális (EUR/kg) ár a vonatkozó pénznemben, adók és egyéb illetékek nélkül. A referenciaminőséget jelezni kell.

---

(1)  A saját nemzeti pénznemüket használó tagállamoknak a betakarítási év január 1-jei átváltási árfolyamot kell alkalmazni.

---

II. MELLÉKLET

A Bizottságnak legkésőbb az érintett betakarítási évet követő évben június 30-ig szolgáltatandó információk

Az adott betakarításra vonatkozó kumulált adatok.

| | Betakarítás: ... |
| --- | --- |

Betakarítás: ...

| | Adatszolgáltató tagállam: ... |
| --- | --- |

Adatszolgáltató tagállam: ...

| | Fajtacsoport: ... |
| --- | --- |

Fajtacsoport: ...

| | Termelő tagállam
  (adatszolgáltató) | Termelő tagállam
  Név: | Termelő tagállam
  Név: | Termelő tagállam
  Név: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Leszállított mennyiség (tonnában) |

Termelő tagállam

(adatszolgáltató)

Termelő tagállam

Név:

Termelő tagállam

Név:

Termelő tagállam

Név:

1.

Leszállított mennyiség (tonnában)

| 1.1. | Az 1973/2004/EK rendelet XXVIII. mellékletében meghatározott minimális minőségi szabványnak megfelelő és nedvességtartalmú nyersdohány összes mennyisége |
| --- | --- |

1.1.

Az 1973/2004/EK rendelet XXVIII. mellékletében meghatározott minimális minőségi szabványnak megfelelő és nedvességtartalmú nyersdohány összes mennyisége

| 1.2. | Az 1973/2004/EK rendelet XXVIII. mellékletében meghatározott minimális minőségi szabványnak megfelelő és nedvességtartalmú, termelő csoportok által leszállított nyersdohány mennyisége |
| --- | --- |

1.2.

Az 1973/2004/EK rendelet XXVIII. mellékletében meghatározott minimális minőségi szabványnak megfelelő és nedvességtartalmú, termelő csoportok által leszállított nyersdohány mennyisége

| 2. | A minimális minőségi szabványnak megfelelő, a nedvességtartalom alapján történő súlykiigazítás előtt leszállított nyersdohány tényleges mennyisége (tonnában) |
| --- | --- |

2.

A minimális minőségi szabványnak megfelelő, a nedvességtartalom alapján történő súlykiigazítás előtt leszállított nyersdohány tényleges mennyisége (tonnában)

| 3. | Az elsődleges feldolgozó vállalkozások által fizetett átlagár (EUR/kg), adók és egyéb járulékok nélkül (1) |
| --- | --- |

3.

Az elsődleges feldolgozó vállalkozások által fizetett átlagár (EUR/kg), adók és egyéb járulékok nélkül (1)

---

(1)  A saját nemzeti pénznemüket használó tagállamoknak a betakarítási évet követő naptári év január 1-jei átváltási árfolyamot kell alkalmazni.

---

III. MELLÉKLET

A Bizottságnak legkésőbb az érintett betakarítási évet követő évben július 31-ig szolgáltatandó információk

Az elsődleges feldolgozók által tartott készletek mozgása (tonnában)

| | Adatszolgáltató tagállam: ... |
| --- | --- |

Adatszolgáltató tagállam: ...

| | Bevallás kelte: ... |
| --- | --- |

Bevallás kelte: ...

| Fajtacsoport | Érintett betakarítás | Az előző gazdasági évben a közösségi piacra kibocsátott mennyiségek (1) | Az előző gazdasági évben harmadik országok piacaira kibocsátott mennyiségek (1) | Készletpozíció az előző gazdasági év utolsó napján (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Fajtacsoport

Érintett betakarítás

Az előző gazdasági évben a közösségi piacra kibocsátott mennyiségek (1)

Az előző gazdasági évben harmadik országok piacaira kibocsátott mennyiségek (1)

Készletpozíció az előző gazdasági év utolsó napján (1)

---

(1)  Gazdasági évnek a betakarítási év július 1-jétől a betakarítási évet követő év június 30-ig terjedő időszak számít.

---

IV. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| A 604/2004/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. és 2. cikk | 1. és 2. cikk |
| 3. cikk | — |
| 4. cikk | 3. cikk |
| 5. cikk | 4. cikk |
| I., II. és III. melléklet | IB., II. és III. melléklet |
| — | IA. melléklet |
| IV. melléklet | — |
| V. melléklet | IV. melléklet |

A 604/2004/EK rendelet

E rendelet

1. és 2. cikk

1. és 2. cikk

3. cikk

—

4. cikk

3. cikk

5. cikk

4. cikk

I., II. és III. melléklet

IB., II. és III. melléklet

—

IA. melléklet

IV. melléklet

—

V. melléklet

IV. melléklet

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/13

---

A BIZOTTSÁG 2096/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (léginavigációs-szolgálati rendelet) (1) és különösen annak 4. és 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 550/2004/EK rendelet értelmében a Bizottságnak közös követelményeket kell megállapítania a léginavigációs szolgálatok ellátásával kapcsolatban a Közösségben. E célból a közvetlen alkalmazást biztosító rendelet a legmegfelelőbb eszköz. |
| --- | --- |

(1)

Az 550/2004/EK rendelet értelmében a Bizottságnak közös követelményeket kell megállapítania a léginavigációs szolgálatok ellátásával kapcsolatban a Közösségben. E célból a közvetlen alkalmazást biztosító rendelet a legmegfelelőbb eszköz.

| (2) | A Közösségben a léginavigációs szolgálatok ellátásához a tagállamok tanúsítására van szükség. A közös követelményeknek megfelelő léginavigációs szolgáltatók az 550/2004/EK rendelet 7. cikkének megfelelően tanúsítványt kapnak. A tanúsítvány nélkül működésre jogosult léginavigációs szolgáltatóknak – amennyire jogállásuk engedi – mindenben meg kell felelniük a közös követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A Közösségben a léginavigációs szolgálatok ellátásához a tagállamok tanúsítására van szükség. A közös követelményeknek megfelelő léginavigációs szolgáltatók az 550/2004/EK rendelet 7. cikkének megfelelően tanúsítványt kapnak. A tanúsítvány nélkül működésre jogosult léginavigációs szolgáltatóknak – amennyire jogállásuk engedi – mindenben meg kell felelniük a közös követelményeknek.

| (3) | Az 550/2004/EK rendelet 6. cikkének megfelelően megállapított közös követelmények alkalmazása nem érinti a tagállamok légterük feletti szuverenitását és a tagállamok közrendre, közbiztonságra és honvédelemre vonatkozó követelményeit, amelyeket az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 13. cikke állapít meg. Az 549/2004/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének megfelelően a közös követelmények hatálya nem terjed ki a katonai műveletekre és kiképzésre. |
| --- | --- |

(3)

Az 550/2004/EK rendelet 6. cikkének megfelelően megállapított közös követelmények alkalmazása nem érinti a tagállamok légterük feletti szuverenitását és a tagállamok közrendre, közbiztonságra és honvédelemre vonatkozó követelményeit, amelyeket az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 13. cikke állapít meg. Az 549/2004/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének megfelelően a közös követelmények hatálya nem terjed ki a katonai műveletekre és kiképzésre.

| (4) | A léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények meghatározásakor figyelembe kell venni a tagállamokban működő léginavigációs szolgáltatók jogállását. Továbbá, ha egy szervezet a léginavigációs szolgálatok ellátásától eltérő tevékenységeket is folytat, az 550/2004/EK rendelet 6. cikkének értelmében megállapítandó közös követelmények nem alkalmazhatók e más tevékenységekre, illetve a nem léginavigációs szolgálatok ellátáshoz megítélt forrásokra, amennyiben nem történik ellenkező értelmű intézkedés. |
| --- | --- |

(4)

A léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények meghatározásakor figyelembe kell venni a tagállamokban működő léginavigációs szolgáltatók jogállását. Továbbá, ha egy szervezet a léginavigációs szolgálatok ellátásától eltérő tevékenységeket is folytat, az 550/2004/EK rendelet 6. cikkének értelmében megállapítandó közös követelmények nem alkalmazhatók e más tevékenységekre, illetve a nem léginavigációs szolgálatok ellátáshoz megítélt forrásokra, amennyiben nem történik ellenkező értelmű intézkedés.

| (5) | A közös követelmények léginavigációs szolgáltatókra való alkalmazásának arányban kell állnia a különböző szolgálatok sajátosságaiból eredő kockázatokkal, mint például a feldolgozott mozgások számával és/vagy természetével és jellegével. Amennyiben valamely léginavigációs szolgáltató nem kíván élni a határokon átnyúló szolgáltatás lehetőségével, és ezzel lemond az egységes európai égbolton belüli kölcsönös elismerés jogáról, a nemzeti felügyeleti hatóság engedélyezheti a szolgáltató részére, hogy arányosan megfeleljen egyes léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó általános követelményeknek és egyes légiforgalmi szolgálatok ellátására vonatkozó különös követelményeknek. A tanúsítványhoz csatolt feltételeknek tehát tükrözniük kell az eltérés jellegét és mértékét. |
| --- | --- |

(5)

A közös követelmények léginavigációs szolgáltatókra való alkalmazásának arányban kell állnia a különböző szolgálatok sajátosságaiból eredő kockázatokkal, mint például a feldolgozott mozgások számával és/vagy természetével és jellegével. Amennyiben valamely léginavigációs szolgáltató nem kíván élni a határokon átnyúló szolgáltatás lehetőségével, és ezzel lemond az egységes európai égbolton belüli kölcsönös elismerés jogáról, a nemzeti felügyeleti hatóság engedélyezheti a szolgáltató részére, hogy arányosan megfeleljen egyes léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó általános követelményeknek és egyes légiforgalmi szolgálatok ellátására vonatkozó különös követelményeknek. A tanúsítványhoz csatolt feltételeknek tehát tükrözniük kell az eltérés jellegét és mértékét.

| (6) | A tanúsítványrendszer helyes működésének érdekében a tagállamok éves jelentésükben teljes körűen tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti felügyeleti hatóságuk által engedélyezett eltérésekről. |
| --- | --- |

(6)

A tanúsítványrendszer helyes működésének érdekében a tagállamok éves jelentésükben teljes körűen tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti felügyeleti hatóságuk által engedélyezett eltérésekről.

| (7) | A különböző léginavigációs szolgálatokra nem feltétlenül vonatkoznak azonos követelmények. Ezért a közös követelményeket a különböző szolgálattípusok speciális tulajdonságaihoz kell igazítani. |
| --- | --- |

(7)

A különböző léginavigációs szolgálatokra nem feltétlenül vonatkoznak azonos követelmények. Ezért a közös követelményeket a különböző szolgálattípusok speciális tulajdonságaihoz kell igazítani.

| (8) | A megfelelés bizonyítása a léginavigációs szolgáltatókat terheli a tanúsítvány érvényességének időtartama alatt és minden szolgáltatásuk tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

A megfelelés bizonyítása a léginavigációs szolgáltatókat terheli a tanúsítvány érvényességének időtartama alatt és minden szolgáltatásuk tekintetében.

| (9) | A közös követelmények hatékony alkalmazása érdekében ki kell alakítani a közös követelményeknek és a tanúsítványban meghatározott feltételeknek való megfelelés rendszeres ellenőrzésére és felügyeletére hivatott rendszert. A nemzeti felügyeleti hatóságnak a tanúsítvány kiadása előtt meg kell vizsgálnia a szolgáltató alkalmasságát, és évente értékelnie kell a tanúsítványt kapott léginavigációs szolgáltatók folyamatos megfelelését. E célból létre kell hoznia és évente frissítenie kell a tanúsítványt kapott szolgáltatók indikatív, kockázatelemzésen alapuló ellenőrző programját. A programnak lehetővé kell tennie a léginavigációs szolgáltatók minden fontos részének ésszerű határidőn belül történő ellenőrzését. A kijelölt légiforgalmi szolgáltatók és a meteorológiai szolgáltatók megfelelésének értékelésékor a nemzeti felügyeleti hatóság jogosult az érintett tagállamra vonatkozó nemzetközi kötelezettségekből eredő követelmények ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(9)

A közös követelmények hatékony alkalmazása érdekében ki kell alakítani a közös követelményeknek és a tanúsítványban meghatározott feltételeknek való megfelelés rendszeres ellenőrzésére és felügyeletére hivatott rendszert. A nemzeti felügyeleti hatóságnak a tanúsítvány kiadása előtt meg kell vizsgálnia a szolgáltató alkalmasságát, és évente értékelnie kell a tanúsítványt kapott léginavigációs szolgáltatók folyamatos megfelelését. E célból létre kell hoznia és évente frissítenie kell a tanúsítványt kapott szolgáltatók indikatív, kockázatelemzésen alapuló ellenőrző programját. A programnak lehetővé kell tennie a léginavigációs szolgáltatók minden fontos részének ésszerű határidőn belül történő ellenőrzését. A kijelölt légiforgalmi szolgáltatók és a meteorológiai szolgáltatók megfelelésének értékelésékor a nemzeti felügyeleti hatóság jogosult az érintett tagállamra vonatkozó nemzetközi kötelezettségekből eredő követelmények ellenőrzésére.

| (10) | A nemzeti felügyeleti hatóságok szakmabeliek által történő felülvizsgálatai mélyítik a léginavigációs szolgáltatók ellenőrzésének közös módszerét az egész Közösségben. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve szervezi meg a szakmabeliek által történő felülvizsgálatokat, amelyeket össze kell hangolni a Eurocontrol ESARR Végrehajtást Ellenőrző és Segítő Programja (ESIMS) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által működtetett Egyetemes Repülésbiztonság Ellenőrző Program (USOAP) keretében zajló tevékenységekkel. Így elkerülhető a fölösleges munka. A szakmabeliek által történő felülvizsgálat során a tapasztalatok és a legjobb módszerek átadása érdekében a nemzeti szakértőknek lehetőleg a nemzeti felügyeleti hatóságtól vagy elismert szervezettől kellene származniuk. |
| --- | --- |

(10)

A nemzeti felügyeleti hatóságok szakmabeliek által történő felülvizsgálatai mélyítik a léginavigációs szolgáltatók ellenőrzésének közös módszerét az egész Közösségben. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve szervezi meg a szakmabeliek által történő felülvizsgálatokat, amelyeket össze kell hangolni a Eurocontrol ESARR Végrehajtást Ellenőrző és Segítő Programja (ESIMS) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által működtetett Egyetemes Repülésbiztonság Ellenőrző Program (USOAP) keretében zajló tevékenységekkel. Így elkerülhető a fölösleges munka. A szakmabeliek által történő felülvizsgálat során a tapasztalatok és a legjobb módszerek átadása érdekében a nemzeti szakértőknek lehetőleg a nemzeti felügyeleti hatóságtól vagy elismert szervezettől kellene származniuk.

| (11) | A Eurocontrol kidolgozta a Repülésbiztonsági Szabályozó Követelményeket (ESARR-ok), amelyek alapvető fontosságúak a légiforgalmi szolgálatok biztonságos ellátásához. Az 550/2004/EK rendeletnek megfelelően a Bizottságnak azonosítania és alkalmaznia kell az ESARR 3 vonatkozó rendelkezéseit a légiforgalmi (ATM) szolgáltatók által használt repülésbiztonság irányítási rendszerekről, az ESARR 4 vonatkozó rendelkezéseit a kockázat elemzéséről és csökkentéséről a légiforgalmi szolgálatban és az ESARR 5 vonatkozó rendelkezéseit a légiforgalmi szolgálatok szakszemélyzetéről és a repülésbiztonsággal összefüggő feladatokat végző mérnöki és műszaki személyzetre vonatkozó követelményekről. Az 550/2004/EK rendelet 5. cikke szerint a Bizottság az ESARR 5 légiforgalmi irányítókra vonatkozó rendelkezéseit figyelembe vevő közösségi légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély létesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot (3) terjesztett elő. E rendelkezéseket e rendeletben tehát nem kell megismételni. Azonban rendelkezéseket kell beilleszteni azért, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságot annak ellenőrzésére kötelezzék, hogy – amennyiben ez követelmény – a légiforgalmi szolgáltató, különösen a légiforgalmi irányító rendelkezik-e a megfelelő engedéllyel. |
| --- | --- |

(11)

A Eurocontrol kidolgozta a Repülésbiztonsági Szabályozó Követelményeket (ESARR-ok), amelyek alapvető fontosságúak a légiforgalmi szolgálatok biztonságos ellátásához. Az 550/2004/EK rendeletnek megfelelően a Bizottságnak azonosítania és alkalmaznia kell az ESARR 3 vonatkozó rendelkezéseit a légiforgalmi (ATM) szolgáltatók által használt repülésbiztonság irányítási rendszerekről, az ESARR 4 vonatkozó rendelkezéseit a kockázat elemzéséről és csökkentéséről a légiforgalmi szolgálatban és az ESARR 5 vonatkozó rendelkezéseit a légiforgalmi szolgálatok szakszemélyzetéről és a repülésbiztonsággal összefüggő feladatokat végző mérnöki és műszaki személyzetre vonatkozó követelményekről. Az 550/2004/EK rendelet 5. cikke szerint a Bizottság az ESARR 5 légiforgalmi irányítókra vonatkozó rendelkezéseit figyelembe vevő közösségi légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély létesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot (3) terjesztett elő. E rendelkezéseket e rendeletben tehát nem kell megismételni. Azonban rendelkezéseket kell beilleszteni azért, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságot annak ellenőrzésére kötelezzék, hogy – amennyiben ez követelmény – a légiforgalmi szolgáltató, különösen a légiforgalmi irányító rendelkezik-e a megfelelő engedéllyel.

| (12) | Hasonlóképpen az ESARR ATM-mel kapcsolatos repülőesemény jelentésre és értékelésére vonatkozó azon rendelkezéseinek ismétlésére nincs szükség, amelyeket érint a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatának alapvető elveiről szóló, 1994. november 21-i 94/56/EK tanácsi irányelv (4) és a polgári légi közlekedésben előforduló események jelentéséről szóló, 2003. június 13-i 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5). A repülőeseményekre vonatkozó új rendelkezéseket azonban be kell vezetni azért, hogy a felügyeleti hatóság ellenőrizze, hogy a légiforgalmi szolgáltató, a távközlési, navigációs vagy légtérellenőrző szolgáltató megfelel-e a repülőesemények jelentésére és értékelésére vonatkozó feltételeknek. Az ESARR 1 ATM-mel kapcsolatos repülésbiztonsági felügyeletről szóló, illetve az ESARR 6 ATM-rendszerek szoftveréről szóló vonatkozó rendelkezéseit azonosítani kell és külön Közösségi jogszabállyal kell elfogadni. |
| --- | --- |

(12)

Hasonlóképpen az ESARR ATM-mel kapcsolatos repülőesemény jelentésre és értékelésére vonatkozó azon rendelkezéseinek ismétlésére nincs szükség, amelyeket érint a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatának alapvető elveiről szóló, 1994. november 21-i 94/56/EK tanácsi irányelv (4) és a polgári légi közlekedésben előforduló események jelentéséről szóló, 2003. június 13-i 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5). A repülőeseményekre vonatkozó új rendelkezéseket azonban be kell vezetni azért, hogy a felügyeleti hatóság ellenőrizze, hogy a légiforgalmi szolgáltató, a távközlési, navigációs vagy légtérellenőrző szolgáltató megfelel-e a repülőesemények jelentésére és értékelésére vonatkozó feltételeknek. Az ESARR 1 ATM-mel kapcsolatos repülésbiztonsági felügyeletről szóló, illetve az ESARR 6 ATM-rendszerek szoftveréről szóló vonatkozó rendelkezéseit azonosítani kell és külön Közösségi jogszabállyal kell elfogadni.

| (13) | Mindenképpen el kell ismerni először, hogy a repülésbiztonság-irányítás a légiforgalmi szolgálat azon része, amely biztosítja, hogy minden biztonsági kockázatot azonosítanak, értékelnek és kielégítően csökkentenek, és másodszor, hogy a biztonságüzemeltetés formális és szisztematikus megközelítése láthatóan és nyomon követhetően maximalizálja a biztonsági előnyöket. A Bizottságnak szükség esetén frissítenie és pontosítania kell a légiforgalmi szolgáltatókra vonatkozó biztonsági követelményeket, hogy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség adott esetben e területen játszandó szerepének sérelme nélkül biztosíthassa a lehető legmagasabb szintű biztonságot. |
| --- | --- |

(13)

Mindenképpen el kell ismerni először, hogy a repülésbiztonság-irányítás a légiforgalmi szolgálat azon része, amely biztosítja, hogy minden biztonsági kockázatot azonosítanak, értékelnek és kielégítően csökkentenek, és másodszor, hogy a biztonságüzemeltetés formális és szisztematikus megközelítése láthatóan és nyomon követhetően maximalizálja a biztonsági előnyöket. A Bizottságnak szükség esetén frissítenie és pontosítania kell a légiforgalmi szolgáltatókra vonatkozó biztonsági követelményeket, hogy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség adott esetben e területen játszandó szerepének sérelme nélkül biztosíthassa a lehető legmagasabb szintű biztonságot.

| (14) | A léginavigációs szolgáltatóknak a vonatkozó ICAO-szabványoknak megfelelően kell működniük. A szolgálatok határokon átnyúló ellátásának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak – szoros együttműködésben az Eurocontrollal – dolgozniuk kell az ICAO-szabványoknak a léginavigációs szolgálatok területén történő alkalmazása során felmerült, a tagállamok által jelzett különbségek minimalizálásán, hogy az egységes európai égbolton belül közös szabványok alakuljanak ki a tagállamok között a légtérben érvényes közös szabályok kidolgozása érdekében. |
| --- | --- |

(14)

A léginavigációs szolgáltatóknak a vonatkozó ICAO-szabványoknak megfelelően kell működniük. A szolgálatok határokon átnyúló ellátásának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak – szoros együttműködésben az Eurocontrollal – dolgozniuk kell az ICAO-szabványoknak a léginavigációs szolgálatok területén történő alkalmazása során felmerült, a tagállamok által jelzett különbségek minimalizálásán, hogy az egységes európai égbolton belül közös szabványok alakuljanak ki a tagállamok között a légtérben érvényes közös szabályok kidolgozása érdekében.

| (15) | A különböző, felelősségre vonatkozó nemzeti rendelkezések nem akadályozzák meg a léginavigációs szolgáltatókat határokon átnyúló szolgálattal kapcsolatos egyezmények megkötésében, amennyiben gondoskodnak az alkalmazandó jog értelmében felmerülő felelősségekből eredő károk okozta veszteségek fedezetéről. Az alkalmazott módszernek összhangban kell állnia a nemzeti jogi követelményekkel. Azon tagállamoknak, amelyek engedélyezik, hogy a léginavigációs szolgáltatók az 550/2004/EK rendelettel összhangban tanúsítvány nélkül működjenek a felelősségük alatt álló légtérben vagy annak egy részén, rendelkezéseket kell hozniuk e szolgáltatók felelősségéről. |
| --- | --- |

(15)

A különböző, felelősségre vonatkozó nemzeti rendelkezések nem akadályozzák meg a léginavigációs szolgáltatókat határokon átnyúló szolgálattal kapcsolatos egyezmények megkötésében, amennyiben gondoskodnak az alkalmazandó jog értelmében felmerülő felelősségekből eredő károk okozta veszteségek fedezetéről. Az alkalmazott módszernek összhangban kell állnia a nemzeti jogi követelményekkel. Azon tagállamoknak, amelyek engedélyezik, hogy a léginavigációs szolgáltatók az 550/2004/EK rendelettel összhangban tanúsítvány nélkül működjenek a felelősségük alatt álló légtérben vagy annak egy részén, rendelkezéseket kell hozniuk e szolgáltatók felelősségéről.

| (16) | Noha az ESARR 4 megállapítja az ECAC-régióban (Európai Polgári Repülési Konferencia) az ATM repülőbalesetekhez való közvetlen hozzájárulásának maximális elfogadható valószínűségét, a súlyossági osztályokra vonatkozó maximális elfogadható valószínűséget még nem határozták meg. A tagállamoknak és a Bizottságnak az Eurocontrollal együttműködve be kell fejeznie és frissítenie kell e valószínűségeket, és ki kell dolgoznia a különböző körülmények közt érvényes alkalmazási mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(16)

Noha az ESARR 4 megállapítja az ECAC-régióban (Európai Polgári Repülési Konferencia) az ATM repülőbalesetekhez való közvetlen hozzájárulásának maximális elfogadható valószínűségét, a súlyossági osztályokra vonatkozó maximális elfogadható valószínűséget még nem határozták meg. A tagállamoknak és a Bizottságnak az Eurocontrollal együttműködve be kell fejeznie és frissítenie kell e valószínűségeket, és ki kell dolgoznia a különböző körülmények közt érvényes alkalmazási mechanizmusokat.

| (17) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 549/2004/EK rendelet 5. cikkével létrehozott, egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 549/2004/EK rendelet 5. cikkével létrehozott, egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

E rendelet megállapítja a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelményeket. E közös követelmények azonban nem alkalmazandók – amennyiben az I. és II. melléklet nem tartalmaz ezzel ellentétes rendelkezést – a következőkre:

| a) | a szolgáltató léginavigációs szolgálatok ellátásától eltérő tevékenységei; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltató léginavigációs szolgálatok ellátásától eltérő tevékenységei;

| b) | a nem léginavigációs szolgálatok ellátásához megállapított források. |
| --- | --- |

b)

a nem léginavigációs szolgálatok ellátásához megállapított források.

E rendelet azonosítja és elfogadja a következő Eurocontrol Repülésbiztonsági Szabályozó Követelmények (ESARR-ok) kötelező rendelkezéseit, amelyek a léginavigációs szolgáltatók tanúsítására vonatkoznak.

| a) | ESARR 3 a légiforgalmi (ATM) szolgáltatók által használt repülésbiztonság irányítási rendszerekről, 2000. július 17.; |
| --- | --- |

a)

ESARR 3 a légiforgalmi (ATM) szolgáltatók által használt repülésbiztonság irányítási rendszerekről, 2000. július 17.;

| b) | ESARR 4 a kockázatelemzésről és -csökkentésről az ATM-ben, 2001. április 5.; |
| --- | --- |

b)

ESARR 4 a kockázatelemzésről és -csökkentésről az ATM-ben, 2001. április 5.;

| c) | ESARR 5 a légiforgalmi szolgálatok személyzetéről és a repülésbiztonságot érintő feladatokat végző mérnöki és műszaki személyzetre vonatkozó követelményekről, 2002. április 11. |
| --- | --- |

c)

ESARR 5 a légiforgalmi szolgálatok személyzetéről és a repülésbiztonságot érintő feladatokat végző mérnöki és műszaki személyzetre vonatkozó követelményekről, 2002. április 11.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában az 549/2004/EK rendeletben megállapított fogalommeghatározások érvényesek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett fogalommeghatározások mellett a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

| a) | „légi járművel folytatott munkavégzés”: a légi jármű olyan működtetése, amikor a légi járművet speciális célokra használják, mint például mezőgazdaság, építőipar, fényképezés, földmérés, megfigyelés és őrjárat, kutatás és mentés vagy légi hirdetés; |
| --- | --- |

a)

„légi járművel folytatott munkavégzés”: a légi jármű olyan működtetése, amikor a légi járművet speciális célokra használják, mint például mezőgazdaság, építőipar, fényképezés, földmérés, megfigyelés és őrjárat, kutatás és mentés vagy légi hirdetés;

| b) | „gazdasági célú légi közlekedés”: a légi jármű olyan működtetése, melynek során díjazás vagy bérleti díj ellenében személyt, árut vagy postai küldeményt szállítanak; |
| --- | --- |

b)

„gazdasági célú légi közlekedés”: a légi jármű olyan működtetése, melynek során díjazás vagy bérleti díj ellenében személyt, árut vagy postai küldeményt szállítanak;

| c) | „funkcionális rendszer”: az ATM kontextusában valamely funkció végrehajtását szolgáló rendszerek, eljárások és emberi erőforrások kombinációja; |
| --- | --- |

c)

„funkcionális rendszer”: az ATM kontextusában valamely funkció végrehajtását szolgáló rendszerek, eljárások és emberi erőforrások kombinációja;

| d) | „általános célú repülés”: bármely polgári repülési művelet, amely más, mint a légi járművel folytatott munkavégzés, vagy a gazdasági célú légi közlekedés; |
| --- | --- |

d)

„általános célú repülés”: bármely polgári repülési művelet, amely más, mint a légi járművel folytatott munkavégzés, vagy a gazdasági célú légi közlekedés;

| e) | „nemzeti felügyeleti hatóság”: az 549/2004/EK rendelet 4. cikke szerint a tagállamok által nemzeti felügyeleti hatóságnak kijelölt vagy létrehozott testület vagy testületek; |
| --- | --- |

e)

„nemzeti felügyeleti hatóság”: az 549/2004/EK rendelet 4. cikke szerint a tagállamok által nemzeti felügyeleti hatóságnak kijelölt vagy létrehozott testület vagy testületek;

| f) | „veszély”: bármely olyan körülmény vagy esemény, amely balesetet idézhet elő; |
| --- | --- |

f)

„veszély”: bármely olyan körülmény vagy esemény, amely balesetet idézhet elő;

| g) | „működtető szervezet”: a légi forgalmat, a távközlést, a navigációt vagy a légtérellenőrző szolgáltatást segítő mérnöki és műszaki szolgálatok ellátásáért felelős szervezet; |
| --- | --- |

g)

„működtető szervezet”: a légi forgalmat, a távközlést, a navigációt vagy a légtérellenőrző szolgáltatást segítő mérnöki és műszaki szolgálatok ellátásáért felelős szervezet;

| h) | „kockázat”: a veszélyből eredő káros hatás általános valószínűségének vagy bekövetkezési gyakoriságának és a hatás súlyosságának kombinációja; |
| --- | --- |

h)

„kockázat”: a veszélyből eredő káros hatás általános valószínűségének vagy bekövetkezési gyakoriságának és a hatás súlyosságának kombinációja;

| i) | „repülésbiztonság biztosítása”: minden tervezett vagy szisztematikus intézkedés egy termék, szolgálat, szervezet vagy funkcionális rendszer elfogadható vagy megengedett biztonságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

i)

„repülésbiztonság biztosítása”: minden tervezett vagy szisztematikus intézkedés egy termék, szolgálat, szervezet vagy funkcionális rendszer elfogadható vagy megengedett biztonságának biztosítása érdekében;

| j) | „repülésbiztonsági célkitűzés”: a veszély bekövetkeztének maximális gyakoriságát vagy valószínűségét meghatározó minőségi vagy mennyiségi nyilatkozat; |
| --- | --- |

j)

„repülésbiztonsági célkitűzés”: a veszély bekövetkeztének maximális gyakoriságát vagy valószínűségét meghatározó minőségi vagy mennyiségi nyilatkozat;

| k) | „repülésbiztonságra vonatkozó követelmény”: a kockázatkezelési stratégia alapján meghatározott kockázatcsökkentési eszköz, amely megvalósítja az adott, biztonságra vonatkozó célkitűzést, beleértve a szervezeti, eljárásbeli, funkcionális, teljesítménybeli vagy interoperabilitási követelményeket vagy környezeti jellemzőket; |
| --- | --- |

k)

„repülésbiztonságra vonatkozó követelmény”: a kockázatkezelési stratégia alapján meghatározott kockázatcsökkentési eszköz, amely megvalósítja az adott, biztonságra vonatkozó célkitűzést, beleértve a szervezeti, eljárásbeli, funkcionális, teljesítménybeli vagy interoperabilitási követelményeket vagy környezeti jellemzőket;

| l) | „szolgálat”: léginavigációs szolgálat vagy léginavigációs szolgálatok csoportja. |
| --- | --- |

l)

„szolgálat”: léginavigációs szolgálat vagy léginavigációs szolgálatok csoportja.

(3)   „Léginavigációs szolgáltató” alatt a léginavigációs szolgálat ellátására tanúsítványt kérelmezett szervezetet is érteni kell.

3. cikk

A tanúsítványok odaítélése

(1)   A légiforgalmi szolgálat ellátásához szükséges tanúsítvány megszerzéséhez és az 550/2004/EK rendelet 7. cikke (5) bekezdésének sérelme nélkül a léginavigációs szolgáltatónak meg kell felelnie az I. mellékletben megállapított általános közös követelményeknek, valamint az e rendelet II–V. mellékletében megállapított speciális kiegészítő követelményeknek, a 4. cikk alapján érvényes eltérésekre figyelemmel.

(2)   A nemzeti felügyeleti hatóság mielőtt kiadja a tanúsítványt a léginavigációs szolgáltató részére, ellenőrzi a léginavigációs szolgáltató közös követelményeknek való megfelelését.

(3)   Az 550/2004/EK rendelet 7. cikkére figyelemmel a léginavigációs szolgáltatónak legkésőbb a tanúsítvány kiadásának időpontjáig meg kell felelnie a közös követelményeknek.

4. cikk

Eltérések

(1)   A 3. cikk (1) bekezdésének rendelkezéseitől eltérve egyes léginavigációs szolgáltatók úgy dönthetnek, hogy nem kívánnak élni a határokon átnyúló szolgáltatás lehetőségével, és lemondhatnak az egységes európai égbolton belüli kölcsönös elismerés jogáról.

Ez esetben olyan tanúsítványért folyamodhatnak, amely az 550/2004/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett tagállam felelőssége alá tartozó légtérre korlátozódik.

A kérelem akkor nyújtható be, ha a légiforgalmi szolgáltató csak a következő kategóriájú szolgálatokat látja el vagy tervezi ellátni:

| a) | általános célú repülés; |
| --- | --- |

a)

általános célú repülés;

| b) | légi járművel folytatott munkavégzés; |
| --- | --- |

b)

légi járművel folytatott munkavégzés;

| c) | 10 tonnánál kevesebb maximális felszálló tömegű vagy kevesebb mint 20 üléssel rendelkező légi járműre korlátozódó gazdasági célú légi közlekedés; |
| --- | --- |

c)

10 tonnánál kevesebb maximális felszálló tömegű vagy kevesebb mint 20 üléssel rendelkező légi járműre korlátozódó gazdasági célú légi közlekedés;

| d) | kevesebb mint évi 10 000 mozgást végző gazdasági célú légi közlekedés, függetlenül a maximális felszálló tömegtől és a légi jármű üléseinek számától; a fel- és leszállások összegeként számolt mozgások számát az elmúlt három év átlagaként számítják ki. |
| --- | --- |

d)

kevesebb mint évi 10 000 mozgást végző gazdasági célú légi közlekedés, függetlenül a maximális felszálló tömegtől és a légi jármű üléseinek számától; a fel- és leszállások összegeként számolt mozgások számát az elmúlt három év átlagaként számítják ki.

Kérelmet az a légiforgalmi szolgáltatóktól eltérő léginavigációs szolgáltató nyújthat be, amelynek a szolgáltatásokkal vagy a tervezett szolgáltatásokkal kapcsolatos bruttó éves forgalma legfeljebb 1 000 000 euro.

Amennyiben a léginavigációs szolgáltató objektív gyakorlati okokból kifolyólag nem tudja bizonyítani e kritériumok betartását, a nemzeti felügyeleti hatóság a harmadik és negyedik albekezdésben meghatározott felső határok kapcsán elfogadhat analóg számokat vagy előrejelzéseket.

A kérelem benyújtásával egyidejűleg a léginavigációs szolgáltató a kritériumok betartását bizonyító iratokat is átadja a nemzeti felügyeleti hatóságnak.

(2)   A nemzeti felügyeleti hatóság speciális eltérést engedélyezhet azoknak a kérelmezőknek, amelyek megfelelnek az (1) bekezdés kritériumainak, a tagállam felelőssége alá tartozó légtérben zajló légi forgalomhoz való hozzájárulásuk arányában.

Ezek az eltérések csak az I. melléklet követelményeire vonatkozhatnak, a következő kivételekkel:

| a) | 1. rész technikai és működési képesség és alkalmasság; |
| --- | --- |

a)

1. rész technikai és működési képesség és alkalmasság;

| b) | 3.1 rész repülésbiztonság irányítás; |
| --- | --- |

b)

3.1 rész repülésbiztonság irányítás;

| c) | 5. rész emberi erőforrások; |
| --- | --- |

c)

5. rész emberi erőforrások;

| d) | 8.1 rész nyílt és átlátható szolgáltatás. |
| --- | --- |

d)

8.1 rész nyílt és átlátható szolgáltatás.

(3)   A (2) bekezdésben említett eltérések mellett a nemzeti felügyeleti hatóság eltérést engedélyezhet azoknak a kérelmezőknek, amelyek valamely repülőtéren nem több mint egy munkahellyel repülőtéri repüléstájékoztató szolgálatot látnak el, a tagállam felelőssége alá tartozó légtérben zajló légi forgalomhoz való hozzájárulásuk arányában.

Az eltérések csak a II. melléklet 3. részének következő követelményeire vonatkozhatnak:

| a) | Repülésbiztonság irányítási felelősség, valamint külső szolgálatok és eszközök (3.1.2. rész szerint); |
| --- | --- |

a)

Repülésbiztonság irányítási felelősség, valamint külső szolgálatok és eszközök (3.1.2. rész szerint);

| b) | Repülésbiztonsági felmérések (3.1.3 rész szerint); |
| --- | --- |

b)

Repülésbiztonsági felmérések (3.1.3 rész szerint);

| c) | A kockázatelemzésre és -csökkentésre vonatkozó repülésbiztonsági követelmények a változások tekintetében (3.2 rész). |
| --- | --- |

c)

A kockázatelemzésre és -csökkentésre vonatkozó repülésbiztonsági követelmények a változások tekintetében (3.2 rész).

(4)   A III., IV. és V. mellékletben említett követelményekre nem engedélyezhető eltérés.

(5)   Az 550/2004/EK rendelet II. mellékletével összhangban a nemzeti felügyeleti hatóság:

| a) | a tanúsítványhoz csatolt feltételekben a jogalap feltüntetésével meghatározza az eltérés jellegét és alkalmazási területét; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítványhoz csatolt feltételekben a jogalap feltüntetésével meghatározza az eltérés jellegét és alkalmazási területét;

| b) | időben korlátozza a tanúsítvány érvényességét; és |
| --- | --- |

b)

időben korlátozza a tanúsítvány érvényességét; és

| c) | figyelemmel kíséri, hogy a léginavigációs szolgáltató folyamatosan jogosult-e az eltérésre. |
| --- | --- |

c)

figyelemmel kíséri, hogy a léginavigációs szolgáltató folyamatosan jogosult-e az eltérésre.

5. cikk

A megfelelés bizonyítása

(1)   A léginavigációs szolgáltató a nemzeti felügyeleti hatóság kérésére minden bizonyítékot átad az alkalmazandó közös követelményeknek való megfelelés bizonyítására. A léginavigációs szolgáltató teljesen felhasználhatja a meglévő adatokat.

(2)   A tanúsítvánnyal rendelkező léginavigációs szolgáltató értesíti a nemzeti felügyeleti hatóságot a szolgálatok ellátásában tervezett olyan változásokról, amelyek hatással lehetnek az alkalmazandó közös követelményeknek vagy a tanúsítványhoz mellékelt feltételeknek való megfelelésre.

(3)   A tanúsítvánnyal rendelkező légiforgalmi szolgáltató értesíti a nemzeti felügyeleti hatóságot a légiforgalmi szolgálatok ellátásában tervezett, a repülésbiztonsággal összefüggő változásokról.

(4)   Amennyiben a tanúsítvánnyal rendelkező léginavigációs szolgáltató már nem felel meg az alkalmazandó közös követelményeknek vagy a tanúsítványhoz csatolt feltételeknek, az illetékes nemzeti felügyeleti hatóság legfeljebb egy hónapon belül határozatot hoz. A határozattal a nemzeti felügyeleti hatóság helyreállító intézkedést ír elől a léginavigációs szolgáltatónak.

A határozatról haladéktalanul értesítik az érintett léginavigációs szolgáltatót.

Jóváhagyás előtt a nemzeti felügyeleti hatóság ellenőrzi, hogy az érintett léginavigációs szolgáltató végrehajtotta-e a helyreállító intézkedést. Ha a nemzeti felügyeleti hatóság úgy ítéli meg, hogy az egyeztetett határidőn belül nem kerül sor a helyreállító intézkedés megfelelő foganatosítására, az 550/2004/EK rendelet 7. cikke (7) bekezdésének és az 549/2004/EK rendelet 9. cikkének megfelelően végrehajtási intézkedéseket foganatosíthat, figyelembe véve ugyanakkor a szolgálatok folyamatosságának biztosítására irányuló igényt is.

6. cikk

A megfelelés figyelemmel kísérésének megkönnyítése

Az 550/2004/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a léginavigációs szolgáltatók elősegítik a nemzeti felügyeleti hatóság vagy az ő nevében eljáró egyéb elismert szervezet által végzett ellenőrzéseket és vizsgálatokat, beleértve a helyszíni látogatásokat és előzetes bejelentés nélkül történő látogatásokat is.

Az engedéllyel rendelkező személy a következő cselekményekre jogosult:

| a) | a megfelelő nyilvántartások, adatok, eljárások és a léginavigációs szolgálat ellátásával kapcsolatos egyéb anyagok vizsgálata; |
| --- | --- |

a)

a megfelelő nyilvántartások, adatok, eljárások és a léginavigációs szolgálat ellátásával kapcsolatos egyéb anyagok vizsgálata;

| b) | másolat vagy kivonat készítése a nyilvántartásokról, adatokról, eljárásokról és egyéb anyagokról; |
| --- | --- |

b)

másolat vagy kivonat készítése a nyilvántartásokról, adatokról, eljárásokról és egyéb anyagokról;

| c) | szóbeli magyarázat kérése a helyszínen; |
| --- | --- |

c)

szóbeli magyarázat kérése a helyszínen;

| d) | a szolgáltatáshoz tartozó színhelyekre, területekre vagy közlekedési eszközökre való belépés. |
| --- | --- |

d)

a szolgáltatáshoz tartozó színhelyekre, területekre vagy közlekedési eszközökre való belépés.

Az ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat a szolgáltatás helye szerinti tagállam jogi rendelkezéseinek megfelelően kell lefolytatni.

7. cikk

Folyamatos megfelelés

A nemzeti felügyeleti hatóság a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján évente figyelemmel kíséri a tőle tanúsítványt kapott léginavigációs szolgáltató folyamatos megfelelését.

E célból a nemzeti felügyeleti hatóság létrehoz és évente frissít egy indikatív ellenőrző programot, amely minden tanúsítványt szerzett szolgáltatóra kiterjed, és amely az ellátott szolgálatokat jelentő különböző működésekkel összefüggő kockázatok elemzésén alapszik. A program létrehozása előtt konzultál az érintett léginavigációs szolgáltatókkal és szükség esetén a többi nemzeti felügyeleti hatósággal.

A program jelzi, hogy milyen időközönként terveznek ellenőrzést a különböző helyszíneken.

8. cikk

A mérnöki és technikai személyzetre vonatkozó biztonsági szabályok

A légiforgalmi, távközlési, navigációs vagy légtérellenőrző szolgálatok ellátására tekintettel a nemzeti felügyeleti hatóság vagy a tagállam által e feladatra kijelölt egyéb hatóság:

| a) | megfelelő repülésbiztonsági szabályokat ad ki a repülésbiztonsággal érintett feladatokat végző mérnöki és technikai személyzetnek; |
| --- | --- |

a)

megfelelő repülésbiztonsági szabályokat ad ki a repülésbiztonsággal érintett feladatokat végző mérnöki és technikai személyzetnek;

| b) | biztosítja a valamely működő szervezet által a repülésbiztonsággal érintett feladatokkal megbízott mérnöki és technikai személyzet megfelelő repülésbiztonsági felügyeletét; |
| --- | --- |

b)

biztosítja a valamely működő szervezet által a repülésbiztonsággal érintett feladatokkal megbízott mérnöki és technikai személyzet megfelelő repülésbiztonsági felügyeletét;

| c) | ésszerű indokokkal és megfelelő vizsgálódás után intézkedik a II. melléklet 3.3. része rendelkezéseinek nem megfelelő működő szervezet és/vagy annak technikai és mérnöki személyzete kapcsán; |
| --- | --- |

c)

ésszerű indokokkal és megfelelő vizsgálódás után intézkedik a II. melléklet 3.3. része rendelkezéseinek nem megfelelő működő szervezet és/vagy annak technikai és mérnöki személyzete kapcsán;

| d) | ellenőrzi, hogy megfelelő módszerek biztosítják-e, hogy a repülésbiztonsággal érintett feladatokkal megbízott harmadik felek megfelelnek a II. melléklet 3.3. részének. |
| --- | --- |

d)

ellenőrzi, hogy megfelelő módszerek biztosítják-e, hogy a repülésbiztonsággal érintett feladatokkal megbízott harmadik felek megfelelnek a II. melléklet 3.3. részének.

9. cikk

A szakmabeliek által történő felülvizsgálattal kapcsolatos eljárás

(1)   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve a (2)–(6) bekezdésnek megfelelően megszervezi a nemzeti felügyeleti hatóságok szerinti szakmabeliek által történő felülvizsgálatot.

(2)   A szakmabeliek által történő felülvizsgálatot nemzeti szakértők csoportja végzi. A csoport szakértői legalább három különböző tagállamból származnak. A szakértők az őket alkalmazó tagállamban nem vesznek részt szakmabeliek által történő felülvizsgálatban. A Bizottság létrehozza és fenntartja a tagállamok által kijelölt nemzeti szakértők adatbázisát, amely az 550/2004/EK rendelet 6. cikkében felsorolt területekre vonatkozó összes közös követelményre kiterjed.

(3)   A Bizottság legkésőbb három hónappal a szakmabeliek által történő felülvizsgálat előtt tájékoztatja a tagállamot és az érintett nemzeti felügyeleti hatóságot a szakmabeliek által történő felülvizsgálatról, annak tervezett időpontjáról és a résztvevő szakértők személyéről.

Az a tagállam, amelynek nemzeti felügyeleti hatóságánál vizsgálat készül, a vizsgálat előtt jóváhagyja a szakértői csoport tagjait.

(4)   A felülvizsgálati csoport a vizsgálatot követő három hónapon belül elkészíti a konszenzusos jelentést, amely ajánlásokat is tartalmazhat. A Bizottság a jelentés megvitatása érdekében találkozót hív össze a szakértők és a nemzeti felügyeleti hatóság részvételével.

(5)   A Bizottság továbbítja a jelentést az érintett tagállamnak. Ez utóbbi a kézhezvételtől számított három hónapon belül észrevételeket tehet; az észrevételekben szükség esetén arra is ki kell térni, hogy milyen intézkedéseket foganatosított vagy szándékozik foganatosítani annak érdekében, hogy adott időn belül reagáljon a vizsgálatra.

Az érintett tagállammal kötött eltérő megállapodás hiányában az értékelő jelentést és a nyomon követést nem teszik közzé.

(6)   A Bizottság az egységes európai égbolttal foglalkozó bizottságon keresztül évente tájékoztatja a tagállamot az értékelések legfontosabb eredményeiről.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

Jacques BARROT

alelnök

---

(1)  HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

1

(2)  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

2

(3)  COM(2004) 473, a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

3

(4)  HL L 319., 1994.12.12., 14. o.

4

(5)  HL L 167., 2003.7.4., 23. o.

5

---

I. MELLÉKLET

A LÉGINAVIGÁCIÓS SZOLGÁLATOK ELLÁTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEI

1.   TECHNIKAI ÉS MŰKÖDÉSI KÉPESSÉG ÉS ALKALMASSÁG

A léginavigációs szolgáltató biztonságosan, hatékonyan, folyamatosan és fenntarthatóan látja el a szolgálatokat, az adott légtér általános terheltsége ésszerű szintjének megfelelően. E célból megfelelő technikai és működési kapacitással és szakértelemmel rendelkezik.

2.   SZERVEZETI FELÉPÍTÉS ÉS IGAZGATÁS

2.1.   Szervezeti felépítés

A léginavigációs szolgáltató olyan felépítés szerint hozza létre és igazgatja a szervezetet, hogy az biztosítsa a szolgálat biztonságos, hatékony és folyamatos ellátását.

A szervezeti felépítés meghatározza:

| a) | a kijelölt tisztségviselők, különösen a repülésbiztonsággal, a védelemmel, a minőséggel, a pénzügyekkel és a emberi erőforrásokkal összefüggő funkciókért felelős igazgatási személyzet hatáskörét, kötelezettségeit és felelősségeit; |
| --- | --- |

a)

a kijelölt tisztségviselők, különösen a repülésbiztonsággal, a védelemmel, a minőséggel, a pénzügyekkel és a emberi erőforrásokkal összefüggő funkciókért felelős igazgatási személyzet hatáskörét, kötelezettségeit és felelősségeit;

| b) | a szervezet különböző részei és folyamatai között lévő kapcsolatot és a jelentéstétel irányvonalait. |
| --- | --- |

b)

a szervezet különböző részei és folyamatai között lévő kapcsolatot és a jelentéstétel irányvonalait.

2.2.   Szervezeti igazgatás

A léginavigációs szolgáltató legalább öt évre vonatkozó üzleti tervet készít. Az üzleti terv:

| a) | vázolja a szolgáltató általános célkitűzéseit és az elérésükhöz szükséges stratégiát a szolgáltató általános, hosszabb távú terveivel és az infrastruktúra vagy egyéb technológia fejlesztésére vonatkozó közösségi követelményekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

vázolja a szolgáltató általános célkitűzéseit és az elérésükhöz szükséges stratégiát a szolgáltató általános, hosszabb távú terveivel és az infrastruktúra vagy egyéb technológia fejlesztésére vonatkozó közösségi követelményekkel összhangban;

| b) | tartalmazza a megfelelő teljesítményre irányuló célkitűzéseket a szolgálat minősége és színvonala, a biztonság és a költséghatékonyság szempontjából. |
| --- | --- |

b)

tartalmazza a megfelelő teljesítményre irányuló célkitűzéseket a szolgálat minősége és színvonala, a biztonság és a költséghatékonyság szempontjából.

A léginavigációs szolgáltató éves tervet készít a következő évre, amely tovább konkretizálja az üzleti terv részeit és kifejti az esetleges változtatásokat.

Az éves terv a következő adatokat tartalmazza a szolgálat színvonaláról és minőségéről, mint például a kapacitás, a biztonság, a késések várható szintje, és a pénzügyi intézkedések:

| a) | az új infrastruktúra és egyéb fejlesztéssel kapcsolatos információ és nyilatkozat arról, hogy mindez miként járul hozzá a szolgálat színvonalának és minőségének javításához; |
| --- | --- |

a)

az új infrastruktúra és egyéb fejlesztéssel kapcsolatos információ és nyilatkozat arról, hogy mindez miként járul hozzá a szolgálat színvonalának és minőségének javításához;

| b) | olyan teljesítménymutatók, amelyek alapján megfelelően értékelhető a szolgálat színvonala és minősége; |
| --- | --- |

b)

olyan teljesítménymutatók, amelyek alapján megfelelően értékelhető a szolgálat színvonala és minősége;

| c) | a szolgáltató várható rövid távú pénzügyi helyzete, és az üzleti terv változásai vagy az arra gyakorolt hatások. |
| --- | --- |

c)

a szolgáltató várható rövid távú pénzügyi helyzete, és az üzleti terv változásai vagy az arra gyakorolt hatások.

3.   BIZTONSÁG- ÉS MINŐSÉGIRÁNYÍTÁS

3.1.   Biztonságirányítás

A léginavigációs szolgáltató biztosítja minden szolgálata biztonságát. Ennek érdekében együttműködési felületet biztosít a szolgálatok biztonságát közvetlenül befolyásolni képes érdekelt felekkel.

3.2.   Minőségirányítási rendszer

A légiszolgáltatónak legkésőbb 2 évvel e rendelet hatályba lépése után minden általa ellátott léginavigációs szolgálatra kiterjedő minőségirányítási rendszerrel kell rendelkeznie a következő elveknek megfelelően. A szolgáltató:

| a) | meghatározza a különböző felhasználókat a lehető legnagyobb mértékben kielégítő minőségpolitikát; |
| --- | --- |

a)

meghatározza a különböző felhasználókat a lehető legnagyobb mértékben kielégítő minőségpolitikát;

| b) | olyan minőségbiztosítási programot dolgoz ki, amelynek eljárásai ellenőrzik, hogy a tevékenységek megfelelnek-e az alkalmazandó követelményeknek, szabványoknak és eljárásoknak; |
| --- | --- |

b)

olyan minőségbiztosítási programot dolgoz ki, amelynek eljárásai ellenőrzik, hogy a tevékenységek megfelelnek-e az alkalmazandó követelményeknek, szabványoknak és eljárásoknak;

| c) | kézikönyvek és ellenőrző dokumentumok segítségével bizonyítja a minőségrendszer működését; |
| --- | --- |

c)

kézikönyvek és ellenőrző dokumentumok segítségével bizonyítja a minőségrendszer működését;

| d) | igazgatási felelősöket jelöl ki a biztonságos és hatékony működési gyakorlatot biztosító eljárásoknak való megfelelés és az eljárások helyességének figyelemmel kísérésére. |
| --- | --- |

d)

igazgatási felelősöket jelöl ki a biztonságos és hatékony működési gyakorlatot biztosító eljárásoknak való megfelelés és az eljárások helyességének figyelemmel kísérésére.

| e) | elvégzi a minőségrendszer felülvizsgálatát, és szükség esetén orvosolja a hibákat. |
| --- | --- |

e)

elvégzi a minőségrendszer felülvizsgálatát, és szükség esetén orvosolja a hibákat.

A szolgáltató léginavigációs szolgálataira kiterjedő, megfelelően akkreditált szervezet által kiadott EN ISO 9001 tanúsítvány a megfelelés elégséges eszközének tekintendő. A léginavigációs szolgáltató a tanúsítvánnyal kapcsolatos dokumentációt átadja a nemzeti felügyeleti hatóságnak, amennyiben az ezt kéri.

3.3.   Működési kézikönyvek

A léginavigációs szolgáltató naprakész működési kézikönyvet vezet a szolgálatok ellátásával kapcsolatban a működtető személyzet használatára és a személyzetnek történő útmutatás céljából. Biztosítja, hogy:

| a) | a működési kézikönyv tartalmazza a működtető személyzet számára a kötelezettségek ellátásához szükséges utasításokat és információkat; |
| --- | --- |

a)

a működési kézikönyv tartalmazza a működtető személyzet számára a kötelezettségek ellátásához szükséges utasításokat és információkat;

| b) | a működési kézikönyv vonatkozó részei elérhetőek legyenek az érintett személyzet számára; |
| --- | --- |

b)

a működési kézikönyv vonatkozó részei elérhetőek legyenek az érintett személyzet számára;

| c) | a működtető személyzetet gyorsan értesítsék a működési kézikönyv kötelezettségeiket érintő módosításairól és azok hatályba lépéséről. |
| --- | --- |

c)

a működtető személyzetet gyorsan értesítsék a működési kézikönyv kötelezettségeiket érintő módosításairól és azok hatályba lépéséről.

4.   ÜZEMBIZTONSÁG

A léginavigációs szolgáltató védelmi-irányítási rendszert dolgoz ki, amely biztosítja a következőket:

| a) | az eszközök és a személyzet biztonságát a szolgálatba való jogellenes beavatkozás megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

a)

az eszközök és a személyzet biztonságát a szolgálatba való jogellenes beavatkozás megakadályozása érdekében;

| b) | a kapott, előállított vagy egyéb módon felhasznált működési adatok védelmét, hogy csak az engedéllyel rendelkezők férhessenek hozzá. |
| --- | --- |

b)

a kapott, előállított vagy egyéb módon felhasznált működési adatok védelmét, hogy csak az engedéllyel rendelkezők férhessenek hozzá.

A védelmi-irányítási rendszer meghatározza:

| a) | a védelmi kockázat értékelésével és csökkentésével, a biztonság figyelemmel követésével és javításával, a biztonsági vizsgálatokkal és a tanulságok terjesztésével kapcsolatos eljárásokat; |
| --- | --- |

a)

a védelmi kockázat értékelésével és csökkentésével, a biztonság figyelemmel követésével és javításával, a biztonsági vizsgálatokkal és a tanulságok terjesztésével kapcsolatos eljárásokat;

| b) | a biztonsági rések észlelését és a személyzet megfelelő biztonsági figyelmeztetésekkel történő riasztását szolgáló eszközöket; |
| --- | --- |

b)

a biztonsági rések észlelését és a személyzet megfelelő biztonsági figyelmeztetésekkel történő riasztását szolgáló eszközöket;

| c) | a biztonsági rések hatásainak csökkentését és az újbóli bekövetkezés elleni orvosló intézkedések és csökkentési eljárások azonosítását célzó eszközöket. |
| --- | --- |

c)

a biztonsági rések hatásainak csökkentését és az újbóli bekövetkezés elleni orvosló intézkedések és csökkentési eljárások azonosítását célzó eszközöket.

A léginavigációs szolgáltató szükség esetén biztosítja a személyzet biztonsági ellenőrzését, és az eszközök, a személyzet és az adatok védelmének biztosítása érdekében egyeztet az illetékes polgári és katonai hatóságokkal.

5.   EMBERI ERŐFORRÁSOK

A léginavigációs szolgáltató megfelelően képzett személyzetet alkalmaz, hogy biztosítsa a szolgálatok biztonságos, hatékony, folyamatos és fenntartható ellátását. Ennek érdekében kidolgozza a személyzet felvételi és képzési politikáját.

6.   PÉNZÜGYI ERŐ

6.1.   Gazdasági és pénzügyi kapacitás

A léginavigációs szolgáltatónak eleget kell tennie pénzügyi kötelezettségeinek, például a rögzített és változó működési költségeknek és a tőkebefektetési költségeknek. Megfelelő költségelszámolási rendszert kell használnia. Az e melléklet 2.2. részében említett éves tervvel, valamint a jogi alapokmányának megfelelő mérlegekkel és számlákkal bizonyítja a kapacitását.

6.2.   Pénzügyi ellenőrzés

Az 550/2004/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének megfelelően a léginavigációs szolgáltató bizonyítja, hogy rendszeresen aláveti magát független könyvvizsgálatnak.

7.   FELELŐSSÉG ÉS BIZTOSÍTÁSI FEDEZET

A léginavigációs szolgáltató ellátja az alkalmazandó törvényből eredő felelősségeit.

A felelősség ellátására alkalmazott módszer a kérdéses veszteségnek és kárnak felel meg, figyelembe véve a szolgáltató jogállását és a rendelkezésre álló kereskedelmi biztosítási fedezet szintjét.

A másik léginavigációs szolgáltató szolgálataival élő léginavigációs szolgáltató biztosítja, hogy a megállapodások rendelkezzenek a felelősség megosztásáról.

8.   A SZOLGÁLATOK MINŐSÉGE

8.1.   Nyílt és átlátható szolgáltatás

A léginavigációs szolgáltató nyílt és átlátható módon látja el a szolgálatait. Közzéteszi a szolgálataihoz való hozzáférés feltételeit, és rendszeresen, legalább évente egyszer hivatalosan konzultál a szolgálatok felhasználóival, egyenként vagy kollektíven.

Az alkalmazandó közösségi törvényeknek megfelelően a léginavigációs szolgáltató nem tesz különbséget nemzetiség vagy a felhasználó vagy felhasználók személyazonossága alapján.

8.2.   Készenléti tervek

A légiszolgáltatónak legkésőbb egy évvel a tanúsítvány kézhezvétele után minden szolgáltatásához rendelkeznie kell a szolgálatok jelentős romlásához vagy megszakításához vezető eseményekre szóló készenléti tervvel.

9.   JELENTÉSTÉTELI KÖTELEZETTSÉGEK

A léginavigációs szolgáltatónak éves jelentést kell benyújtania a tevékenységéről az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságnak. A jelentés kitér a pénzügyi eredményekre az 550/2004/EK rendelet 12. cikkének sérelme nélkül, valamint a működési teljesítményre és minden egyéb jelentős tevékenységre vagy fejlesztésre, különösen a biztonság területén.

Az éves jelentés minimálisan tartalmazza:

| — | az ellátott szolgálat színvonalának, minőségének és repülésbiztonsági szintjének értékelését, |
| --- | --- |

—

az ellátott szolgálat színvonalának, minőségének és repülésbiztonsági szintjének értékelését,

| — | a léginavigációs szolgáltató teljesítményét az üzleti tervben megállapított teljesítménycélokhoz viszonyítva, az éves tervben megállapított teljesítménymutatók segítségével összevetve a valós teljesítményt az éves tervvel, |
| --- | --- |

—

a léginavigációs szolgáltató teljesítményét az üzleti tervben megállapított teljesítménycélokhoz viszonyítva, az éves tervben megállapított teljesítménymutatók segítségével összevetve a valós teljesítményt az éves tervvel,

| — | a működés és az infrastruktúra fejlesztéseit, |
| --- | --- |

—

a működés és az infrastruktúra fejlesztéseit,

| — | a pénzügyi eredményeket, amennyiben azokat az 550/2004/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében nem teszik közzé külön, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eredményeket, amennyiben azokat az 550/2004/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében nem teszik közzé külön,

| — | a szolgálatok felhasználóival folytatott hivatalos konzultációs folyamatról szóló információkat, |
| --- | --- |

—

a szolgálatok felhasználóival folytatott hivatalos konzultációs folyamatról szóló információkat,

| — | a emberi erőforrással kapcsolatos politikáról szóló információkat. |
| --- | --- |

—

a emberi erőforrással kapcsolatos politikáról szóló információkat.

A léginavigációs szolgáltató hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára az éves jelentés tartalmát a nemzeti felügyeleti hatóság által a nemzeti jog alapján meghatározott feltételekkel.

---

II. MELLÉKLET

A LÉGIFORGALMI SZOLGÁLATOK ELLÁTÁSÁNAK SPECIÁLIS KÖVETELMÉNYEI

1.   TULAJDON

A légiforgalmi szolgáltató tájékoztatja az 550/2004/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett nemzeti felügyeleti hatóságot a következőkről:

| — | jogállása, tulajdonstruktúrája és az eszközök ellenőrzésére jelentősen ható intézkedések, |
| --- | --- |

—

jogállása, tulajdonstruktúrája és az eszközök ellenőrzésére jelentősen ható intézkedések,

| — | a léginavigációs szolgálatok ellátásával nem foglalkozó szervezetekkel fenntartott kapcsolatok, beleértve a közvetlenül vagy kapcsolódó vállalkozással folytatott, a várható bevétel több mint 1 %-át jelentő kereskedelmi tevékenységet is. Továbbá értesíti a hatóságot a szolgáltató teljes részvényesi körének legalább 10 %-át képviselő részvényessel kapcsolatos változásokról. |
| --- | --- |

—

a léginavigációs szolgálatok ellátásával nem foglalkozó szervezetekkel fenntartott kapcsolatok, beleértve a közvetlenül vagy kapcsolódó vállalkozással folytatott, a várható bevétel több mint 1 %-át jelentő kereskedelmi tevékenységet is. Továbbá értesíti a hatóságot a szolgáltató teljes részvényesi körének legalább 10 %-át képviselő részvényessel kapcsolatos változásokról.

A légiforgalmi szolgáltató minden tőle telhető intézkedést megtesz, hogy elkerülje az összeférhetetlenséget, ami aláásná a szolgálatok részrehajlásmentes és objektív ellátását.

2.   NYÍLT ÉS ÁTLÁTHATÓ SZOLGÁLTATÁS

Az I. melléklet 8.1. része rendelkezésének kiegészítéseképpen és amennyiben egy tagállam versenykörnyezetben kívánja megszervezni bizonyos légiforgalmi szolgálatok ellátását, a tagállam minden szükséges intézkedést megtehet annak biztosítása érdekében, hogy e légiforgalmi szolgáltatók ne kövessenek sem olyan magatartást, amelynek célja vagy hatása a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása, sem olyat, amely az alkalmazandó nemzeti vagy közösségi jogszabályok értelmében erőfölénnyel való visszaélést jelent.

3.   A SZOLGÁLATOK BIZTONSÁGA

3.1.   Repülésbiztonságirányítási rendszer

3.1.1.   Általános repülésbiztonsági követelmények

A légiforgalmi szolgáltató a szolgálatok irányításának szerves részeként repülésbiztonsági rendszerrel (SMS) rendelkezik, amely:

| — | formalizált, konkrét és megelőző megközelítést biztosít a szisztematikus repülésbiztonság irányításhoz a szolgálatok ellátásakor felmerülő repülésbiztonsági felelősségek betartása érdekében, minden szolgálat és az irányító ellenőrzés támogató intézkedéseinek tiszteletben tartásával működik és alapjaként tartalmazza a repülésbiztonság politikai nyilatkozatot, amely meghatározza a szervezet alapvető hozzáállását a repülésbiztonsághoz, |
| --- | --- |

—

formalizált, konkrét és megelőző megközelítést biztosít a szisztematikus repülésbiztonság irányításhoz a szolgálatok ellátásakor felmerülő repülésbiztonsági felelősségek betartása érdekében, minden szolgálat és az irányító ellenőrzés támogató intézkedéseinek tiszteletben tartásával működik és alapjaként tartalmazza a repülésbiztonság politikai nyilatkozatot, amely meghatározza a szervezet alapvető hozzáállását a repülésbiztonsághoz,

| — | biztosítja, hogy a légiforgalmi szolgálatok ellátásának repülésbiztonsági elemeiben érintettek egyénileg legyenek felelősek a saját tevékenységükért, hogy a vezetőség felelős legyen a hozzá tartozó osztály vagy részleg repülésbiztonsági teljesítményéért és hogy a szolgáltató felső vezetése általános repülésbiztonsági felelősséggel rendelkezzen (repülésbiztonsági felelősség), |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy a légiforgalmi szolgálatok ellátásának repülésbiztonsági elemeiben érintettek egyénileg legyenek felelősek a saját tevékenységükért, hogy a vezetőség felelős legyen a hozzá tartozó osztály vagy részleg repülésbiztonsági teljesítményéért és hogy a szolgáltató felső vezetése általános repülésbiztonsági felelősséggel rendelkezzen (repülésbiztonsági felelősség),

| — | biztosítja, hogy a légiforgalmi szolgálatok megfelelő repülésbiztonságának elérése a legmagasabb prioritást élvezze (repülésbiztonsági prioritás), |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy a légiforgalmi szolgálatok megfelelő repülésbiztonságának elérése a legmagasabb prioritást élvezze (repülésbiztonsági prioritás),

| — | biztosítja, hogy a légiforgalmi szolgálatok ellátása közben a legfontosabb repülésbiztonsági célkitűzés a légi jármű balesetének kockázatához való hozzájárulás minimálisra csökkentése legyen az ésszerűség határain belül (repülésbiztonsági célkitűzés). |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy a légiforgalmi szolgálatok ellátása közben a legfontosabb repülésbiztonsági célkitűzés a légi jármű balesetének kockázatához való hozzájárulás minimálisra csökkentése legyen az ésszerűség határain belül (repülésbiztonsági célkitűzés).

3.1.2.   A repülésbiztonság elérésének követelményei

Az SMS működésén belül a légiforgalmi szolgáltató:

| — | biztosítja, hogy a személyzet megfelelően képzett és alkalmas legyen az elvégzendő munkához, valamint hogy szükség esetén rendelkezzen a megfelelő tanúsítványokkal és megfeleljen az alkalmazandó orvosi alkalmassági követelményeknek (alkalmasság), |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy a személyzet megfelelően képzett és alkalmas legyen az elvégzendő munkához, valamint hogy szükség esetén rendelkezzen a megfelelő tanúsítványokkal és megfeleljen az alkalmazandó orvosi alkalmassági követelményeknek (alkalmasság),

| — | biztosítja, hogy a repülésbiztonság irányítási rendszer kidolgozásáért és fenntartásáért szervezeti felelősséggel rendelkező repülésbiztonság irányítási funkció jöjjön létre; biztosítja, hogy e felelősségi pont független legyen a közvetlen vezetőségtől és közvetlenül a legmagasabb szervezeti szintnek tartozzon elszámolással. Azon kisebb szervezetek esetében azonban, ahol a felelősségek elegyítése megakadályozhatja a szükséges függetlenséget, a repülésbiztonsággal kapcsolatos intézkedéseket további független eszközökkel egészítik ki; és biztosítja, hogy a szolgáltató szervezet felső vezetése aktívan részt vegyen a repülésbiztonság irányítás biztosításában (repülésbiztonság-irányítási felelősség), |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy a repülésbiztonság irányítási rendszer kidolgozásáért és fenntartásáért szervezeti felelősséggel rendelkező repülésbiztonság irányítási funkció jöjjön létre; biztosítja, hogy e felelősségi pont független legyen a közvetlen vezetőségtől és közvetlenül a legmagasabb szervezeti szintnek tartozzon elszámolással. Azon kisebb szervezetek esetében azonban, ahol a felelősségek elegyítése megakadályozhatja a szükséges függetlenséget, a repülésbiztonsággal kapcsolatos intézkedéseket további független eszközökkel egészítik ki; és biztosítja, hogy a szolgáltató szervezet felső vezetése aktívan részt vegyen a repülésbiztonság irányítás biztosításában (repülésbiztonság-irányítási felelősség),

| — | biztosítja, hogy – amikor csak szükséges – mennyiségi repülésbiztonsági szinteket állapítsanak meg és tartsanak fenn a funkcionális rendszerekhez (mennyiségi repülésbiztonsági szintek), |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy – amikor csak szükséges – mennyiségi repülésbiztonsági szinteket állapítsanak meg és tartsanak fenn a funkcionális rendszerekhez (mennyiségi repülésbiztonsági szintek),

| — | biztosítja az SMS dokumentálását oly módon, hogy az világos kapcsolatot szolgáltasson a szervezet repülésbiztonság politikájával (SMS-dokumentálás), |
| --- | --- |

—

biztosítja az SMS dokumentálását oly módon, hogy az világos kapcsolatot szolgáltasson a szervezet repülésbiztonság politikájával (SMS-dokumentálás),

| — | biztosítja a külső szolgálatok és eszközök biztonságának megfelelő ellenőrzését, figyelembe véve azok biztonsági jelentőségét a szolgálatok ellátásában (külső szolgálatok és eszközök), |
| --- | --- |

—

biztosítja a külső szolgálatok és eszközök biztonságának megfelelő ellenőrzését, figyelembe véve azok biztonsági jelentőségét a szolgálatok ellátásában (külső szolgálatok és eszközök),

| — | biztosítja a kockázat elemzésének és csökkentésének megfelelő szintű lebonyolítását, hogy az ATM ellátásának minden szempontját a kellő mértékben tekintetbe vegyék (kockázat elemzés és csökkentése). Ami az ATM funkcionális rendszerét érintő változásokat illeti, e melléklet 3.2 részének rendelkezéseit kell alkalmazni, |
| --- | --- |

—

biztosítja a kockázat elemzésének és csökkentésének megfelelő szintű lebonyolítását, hogy az ATM ellátásának minden szempontját a kellő mértékben tekintetbe vegyék (kockázat elemzés és csökkentése). Ami az ATM funkcionális rendszerét érintő változásokat illeti, e melléklet 3.2 részének rendelkezéseit kell alkalmazni,

| — | biztosítja a jelentős repülésbiztonsági következményekkel járó, ATM-mel kapcsolatos működési vagy műszaki események azonnali kivizsgálását és a szükséges helyreállító intézkedések foganatosítását (repülőesemények). Ezenkívül bizonyítja, hogy eleget tett az alkalmazandó nemzeti és közösségi jogszabályoknak megfelelő, a repülőesemények bejelentésére és értékelésére vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

—

biztosítja a jelentős repülésbiztonsági következményekkel járó, ATM-mel kapcsolatos működési vagy műszaki események azonnali kivizsgálását és a szükséges helyreállító intézkedések foganatosítását (repülőesemények). Ezenkívül bizonyítja, hogy eleget tett az alkalmazandó nemzeti és közösségi jogszabályoknak megfelelő, a repülőesemények bejelentésére és értékelésére vonatkozó követelményeknek.

3.1.3.   A repülésbiztonság szavatolásának követelményei

Az SMS működésén belül a légiforgalmi szolgáltató biztosítja, hogy:

| — | a repülésbiztonsági felülvizsgálatok rutinfeladatként végezzék, hogy szükség esetén fejlesztéseket javasoljanak, hogy a vezetőket biztosítsák a területükhöz tartozó tevékenységek biztonságáról és hogy megerősítsék az SMS megfelelő részeinek való megfelelést (repülésbiztonsági felülvizsgálatok), |
| --- | --- |

—

a repülésbiztonsági felülvizsgálatok rutinfeladatként végezzék, hogy szükség esetén fejlesztéseket javasoljanak, hogy a vezetőket biztosítsák a területükhöz tartozó tevékenységek biztonságáról és hogy megerősítsék az SMS megfelelő részeinek való megfelelést (repülésbiztonsági felülvizsgálatok),

| — | megfelelő módszerekkel észleljék a funkcionális rendszerek vagy tevékenységek azon változásait, amelyek azt jelzik, hogy valamely elem lassan már nem felel meg az elfogadható repülésbiztonsági szabványoknak, és helyesbítő intézkedések történjenek (a repülésbiztonság felügyelete), |
| --- | --- |

—

megfelelő módszerekkel észleljék a funkcionális rendszerek vagy tevékenységek azon változásait, amelyek azt jelzik, hogy valamely elem lassan már nem felel meg az elfogadható repülésbiztonsági szabványoknak, és helyesbítő intézkedések történjenek (a repülésbiztonság felügyelete),

| — | az SMS működéséről repülésbiztonsági nyilvántartás készüljön, és ez álljon rendelkezésre a nemzeti felügyeleti hatóság és mindenki számára, aki összefüggésben áll az ellátott szolgáltatásokkal, felelős értük vagy függ tőlük (repülésbiztonsági nyilvántartás). |
| --- | --- |

—

az SMS működéséről repülésbiztonsági nyilvántartás készüljön, és ez álljon rendelkezésre a nemzeti felügyeleti hatóság és mindenki számára, aki összefüggésben áll az ellátott szolgáltatásokkal, felelős értük vagy függ tőlük (repülésbiztonsági nyilvántartás).

3.1.4.   A repülésbiztonság fokozásának követelményei

Az SMS működésén belül a légiforgalmi szolgáltató biztosítja, hogy:

| — | a személyzet minden tagja tudatában legyen a munkájukkal összefüggő potenciális repülésbiztonsági veszélyeknek (repülésbiztonsági tudatosság), |
| --- | --- |

—

a személyzet minden tagja tudatában legyen a munkájukkal összefüggő potenciális repülésbiztonsági veszélyeknek (repülésbiztonsági tudatosság),

| — | a repülésbiztonsággal összefüggő események kivizsgálásából és egyéb biztonsági tevékenységekből nyert tanulságokat irányítási és működési szinten terjesszék a szervezetben (a tanulságok terjesztése), |
| --- | --- |

—

a repülésbiztonsággal összefüggő események kivizsgálásából és egyéb biztonsági tevékenységekből nyert tanulságokat irányítási és működési szinten terjesszék a szervezetben (a tanulságok terjesztése),

| — | a személyzet minden tagját aktívan ösztönözzék a veszélyek felismerését célzó megoldások felvetésére, és szükség esetén változtatásokat eszközöljenek a repülésbiztonság javítására (biztonság növelése). |
| --- | --- |

—

a személyzet minden tagját aktívan ösztönözzék a veszélyek felismerését célzó megoldások felvetésére, és szükség esetén változtatásokat eszközöljenek a repülésbiztonság javítására (biztonság növelése).

3.2.   A változások kockázatainak értékelésére és csökkentésére vonatkozó biztonsági követelmények

3.2.1.   1. szakasz

Az SMS működésén belül a légiforgalmi szolgáltató biztosítja, hogy szisztematikusan elvégezzék a veszélyek azonosítását, valamint a kockázatok elemzését és csökkentését az ATM funkcionális rendszere és kiegészítő elrendezéseinek irányítása alatt álló részein bekövetkezett változások esetén, a következőket figyelembe vevő módon:

| a) | az ATM funkcionális rendszerének vizsgálat alatt álló alkotórészének teljes életciklusa, a kezdeti tervezéstől és meghatározástól a végrehajtást követő műveletekig, a fenntartásig és a leállításig; |
| --- | --- |

a)

az ATM funkcionális rendszerének vizsgálat alatt álló alkotórészének teljes életciklusa, a kezdeti tervezéstől és meghatározástól a végrehajtást követő műveletekig, a fenntartásig és a leállításig;

| b) | az ATM rendszerének levegőben, földön és adott esetben az űrben használt elemei, együttműködésben a felelős felekkel, és |
| --- | --- |

b)

az ATM rendszerének levegőben, földön és adott esetben az űrben használt elemei, együttműködésben a felelős felekkel, és

| c) | az ATM funkcionális rendszerének felszerelése, eljárásai és emberi erőforrásai, az ezen elemek közötti interakció és a vizsgált alkotórész, illetve az ATM funkcionális rendszerének többi része közötti interakció. |
| --- | --- |

c)

az ATM funkcionális rendszerének felszerelése, eljárásai és emberi erőforrásai, az ezen elemek közötti interakció és a vizsgált alkotórész, illetve az ATM funkcionális rendszerének többi része közötti interakció.

3.2.2.   2. szakasz

A veszélyek azonosítására, a kockázat elemzésére és csökkentésére irányuló folyamatok tartalmazzák:

| a) | A vizsgált rendszerelem hatáskörének, határainak és felületeinek meghatározását, valamint az alkotórész elvégzendő funkcióinak és a működéséhez szánt környezetnek az azonosítását; |
| --- | --- |

a)

A vizsgált rendszerelem hatáskörének, határainak és felületeinek meghatározását, valamint az alkotórész elvégzendő funkcióinak és a működéséhez szánt környezetnek az azonosítását;

| b) | Az rendszerelemmel kapcsolatos repülésbiztonsági célkitűzések meghatározását, amely a következőket tartalmazza:






  — | Az ATM-mel összefüggő hiteles veszély- és meghibásodási körülmények azonosítása, valamint azok együttes hatásai, |
| --- | --- | --- |

b)

Az rendszerelemmel kapcsolatos repülésbiztonsági célkitűzések meghatározását, amely a következőket tartalmazza:

—

Az ATM-mel összefüggő hiteles veszély- és meghibásodási körülmények azonosítása, valamint azok együttes hatásai,

| — | A légi jármű biztonságára gyakorolt hatásuk vizsgálata, valamint a hatások súlyosságának vizsgálata, a 4. szakaszban olvasható súlyossági osztályozási rendszer segítségével, |
| --- | --- |

—

A légi jármű biztonságára gyakorolt hatásuk vizsgálata, valamint a hatások súlyosságának vizsgálata, a 4. szakaszban olvasható súlyossági osztályozási rendszer segítségével,

| — | Elfogadhatóság megállapítása a veszély bekövetkeztének maximális valószínűsége függvényében, a veszély hatásainak súlyossága és maximális valószínűsége alapján, a 4. szakasszal összhangban lévő módon levezetve; |
| --- | --- |

—

Elfogadhatóság megállapítása a veszély bekövetkeztének maximális valószínűsége függvényében, a veszély hatásainak súlyossága és maximális valószínűsége alapján, a 4. szakasszal összhangban lévő módon levezetve;

| c) | Szükség szerint kockázatcsökkentési stratégia levezetését, amely:






  — | Meghatározza a kockázatot hordozó veszélyek ellen védelmet nyújtó védelmi intézkedéseket, |
| --- | --- | --- |

c)

Szükség szerint kockázatcsökkentési stratégia levezetését, amely:

—

Meghatározza a kockázatot hordozó veszélyek ellen védelmet nyújtó védelmi intézkedéseket,

| — | Szükség szerint tartalmazza a vizsgált rendszerelemmel vagy az ATM funkcionális rendszerének vagy működési környezetének egyéb részeivel potenciálisan összefüggő repülésbiztonsági követelmények kidolgozását, és |
| --- | --- |

—

Szükség szerint tartalmazza a vizsgált rendszerelemmel vagy az ATM funkcionális rendszerének vagy működési környezetének egyéb részeivel potenciálisan összefüggő repülésbiztonsági követelmények kidolgozását, és

| — | Biztosítékot kínál a megvalósíthatóságra és hatékonyságra nézve; |
| --- | --- |

—

Biztosítékot kínál a megvalósíthatóságra és hatékonyságra nézve;

| d) | Annak igazolását, hogy minden azonosított repülésbiztonsági célkitűzésnek és követelménynek eleget tettek






  — | a változás végrehajtása előtt, |
| --- | --- | --- |

d)

Annak igazolását, hogy minden azonosított repülésbiztonsági célkitűzésnek és követelménynek eleget tettek

—

a változás végrehajtása előtt,

| — | a működő szolgálatba történő átmenet időszaka alatt, |
| --- | --- |

—

a működő szolgálatba történő átmenet időszaka alatt,

| — | a működése alatt, és |
| --- | --- |

—

a működése alatt, és

| — | a leállítását, kivonását megelőző bármely átmeneti időszak alatt. |
| --- | --- |

—

a leállítását, kivonását megelőző bármely átmeneti időszak alatt.

3.2.3.   3. szakasz

A kockázat elemzésére és csökkentésére irányuló folyamatok eredményeit, kapcsolódó elemzéseit és igazolásait, beleértve a veszély azonosítását is, a következőképpen kell összegyűjteni és dokumentálni:

| — | átfogó érvekkel kell bizonyítani, hogy a vizsgált rendszerelem, valamint általában az ATM funkcionális rendszere elfogadhatóan biztonságos és az is marad, vagyis megfelel a repülésbiztonsági célkitűzéseknek és követelményeknek. Ennek szükség szerint része a használt előrejelzési, nyomon követési vagy felmérési technikák meghatározása, |
| --- | --- |

—

átfogó érvekkel kell bizonyítani, hogy a vizsgált rendszerelem, valamint általában az ATM funkcionális rendszere elfogadhatóan biztonságos és az is marad, vagyis megfelel a repülésbiztonsági célkitűzéseknek és követelményeknek. Ennek szükség szerint része a használt előrejelzési, nyomon követési vagy felmérési technikák meghatározása,

| — | a változás végrehajtásával kapcsolatos repülésbiztonsági követelményeknek visszavezethetőknek kell lenniük a szándékolt tevékenységekre/funkciókra. |
| --- | --- |

—

a változás végrehajtásával kapcsolatos repülésbiztonsági követelményeknek visszavezethetőknek kell lenniük a szándékolt tevékenységekre/funkciókra.

3.2.4.   4. szakasz

A veszély azonosítása és a súlyosság értékelése

A veszélyeket szisztematikusan azonosítani kell. Az adott működési környezetben jellemző veszélyek hatásainak súlyosságát a következő táblázatban lévő osztályozási rendszer segítségével kell meghatározni, a súlyosság osztályozása pedig a veszélyek legvalószínűbb hatását – a legrosszabb esetből kiindulva – bizonyító konkrét érvre támaszkodik.

| Súlyossági osztály | A tevékenységekre gyakorolt hatás |
| --- | --- |
| 1
  (Legsúlyosabb) | Baleset (1) |
| 2 | Súlyos esemény (1) |
| 3 | Komoly esemény. A légi jármű működtetésével összefüggő komoly esemény, amelyben a légi jármű biztonságossága csökkenhet, és ez csaknem egy másik légi járművel, a földdel vagy valamely akadállyal történő összeütközéshez vezet. |
| 4 | Jelentős esemény, amelynek körülményei azt jelzik, hogy baleset, súlyos vagy komoly esemény történhetett volna, ha a kockázatot nem kezelték volna a biztonsági ráhagyáson belül, vagy ha a közelben másik légi jármű lett volna. |
| 5
  (Legkevésbé súlyos) | Nincs közvetlen hatása a biztonságra |

Súlyossági osztály

A tevékenységekre gyakorolt hatás

1

(Legsúlyosabb)

Baleset (1)

2

Súlyos esemény (1)

3

Komoly esemény. A légi jármű működtetésével összefüggő komoly esemény, amelyben a légi jármű biztonságossága csökkenhet, és ez csaknem egy másik légi járművel, a földdel vagy valamely akadállyal történő összeütközéshez vezet.

4

Jelentős esemény, amelynek körülményei azt jelzik, hogy baleset, súlyos vagy komoly esemény történhetett volna, ha a kockázatot nem kezelték volna a biztonsági ráhagyáson belül, vagy ha a közelben másik légi jármű lett volna.

5

(Legkevésbé súlyos)

Nincs közvetlen hatása a biztonságra

A veszély tevékenységekre gyakorolt hatásának megállapítása és súlyosságának meghatározása érdekében a szisztematikus megközelítés/folyamat magában foglalja a veszélyek hatását az ATM funkcionális rendszerének különböző elemeire, mint például a hajózó személyzet, a légiforgalmi irányítók, a légi jármű funkcionális képességei, az ATM funkcionális rendszere földi részének funkcionális képességei és a biztonságos légiforgalmi szolgáltatás képessége.

A kockázatok osztályozási rendszere

A kockázaton alapuló repülésbiztonsági célkitűzéseket a veszély bekövetkeztének maximális valószínűsége függvényében határozzák meg, a veszély hatásainak súlyossága és maximális valószínűsége alapján levezetve.

A megállapított mennyiségi célkitűzéseknek való megfelelés bizonyításának szükséges kiegészítéseként további repülésbiztonság irányítási megfontolásokat kell alkalmazni, hogy szükség esetén még biztonságosabb legyen az ATM-rendszer.

3.3.   A repülésbiztonsággal összefüggő feladatokat végző mérnöki és műszaki személyzetre vonatkozó biztonsági követelmények

A légiforgalmi szolgáltató biztosítja, hogy a műszaki és mérnöki személyzet – beleértve a működési használatra jóváhagyott ATM-felszerelést működtető és fenntartó alvállalkozó szervezetek személyzetét is – elégséges ismeretekkel és hozzáértéssel rendelkezzen a támogatott szolgálatokról, munkájának a szolgálatok repülésbiztonságára gyakorolt tényleges és potenciális hatásáról és az alkalmazandó munkakorlátokról.

Ami a repülésbiztonsággal összefüggő feladatokat végző személyzetet illeti – beleértve az alvállalkozó szervezetek személyzetét is –, a légiforgalmi szolgáltató dokumentálja a személyzet alkalmasságának mértékét, a szolgálat elégséges kapacitását és folyamatosságát biztosító szolgálati beosztást, a személyzet képesítésének rendszerét és politikáját, a személyzeti képzési politikát, a képzési terveket és nyilvántartásokat, valamint a nem képesített személyzet ellenőrzésére vonatkozó információkat. Eljárásokról gondoskodik arra az esetre, ha kétségek merülnek fel a személyzet fizikai vagy szellemi állapotával kapcsolatban.

A légiforgalmi szolgáltató nyilvántartást vezet a repülésbiztonsággal összefüggő feladatokat végző személyzet számával, státuszával és alkalmazásával kapcsolatos információkról. A nyilvántartás:

| a) | megnevezi a repülésbiztonsággal összefüggő funkciókért felelős vezetőket; |
| --- | --- |

a)

megnevezi a repülésbiztonsággal összefüggő funkciókért felelős vezetőket;

| b) | rögzíti a műszaki és operatív személyzet vonatkozó képesítéseit, és összehasonlítja azokat az elvárt képességekkel és alkalmassági követelményekkel; |
| --- | --- |

b)

rögzíti a műszaki és operatív személyzet vonatkozó képesítéseit, és összehasonlítja azokat az elvárt képességekkel és alkalmassági követelményekkel;

| c) | meghatározza a munkavégzés helyszíneit és kötelezettségeit a hozzárendelt műszaki és operatív személyzetre vonatkozóan, beleértve az esetleges beosztási módszereket is. |
| --- | --- |

c)

meghatározza a munkavégzés helyszíneit és kötelezettségeit a hozzárendelt műszaki és operatív személyzetre vonatkozóan, beleértve az esetleges beosztási módszereket is.

4.   MUNKAMÓDSZEREK ÉS ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK

A légiforgalmi szolgáltatónak bizonyítania kell, hogy munkamódszerei és üzemeltetési eljárásai megfelelnek a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény következő mellékleteinek, amennyiben azok az érintett légtérben ellátott légiforgalmi szolgálatokra vonatkoznak:

| — | 2. melléklet a repülési szabályokról (10. kiadás, 2005. július), |
| --- | --- |

—

2. melléklet a repülési szabályokról (10. kiadás, 2005. július),

| — | 10. melléklet a légiforgalmi távközlésről, 2. kötet a távközlési eljárásokról (6. kiadás, 2001. október, az összes módosítással a 79-es számúig), |
| --- | --- |

—

10. melléklet a légiforgalmi távközlésről, 2. kötet a távközlési eljárásokról (6. kiadás, 2001. október, az összes módosítással a 79-es számúig),

| — | 11. melléklet a légiforgalmi szolgálatokról (13. kiadás, 2001. július, az összes módosítással a 43-as számúig). |
| --- | --- |

—

11. melléklet a légiforgalmi szolgálatokról (13. kiadás, 2001. július, az összes módosítással a 43-as számúig).

---

(1)  A polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatának alapvető elveiről szóló, 1994. november 21-i 94/56/EK tanácsi irányelvben (HL L 319., 1994.12.12., 14. o.) meghatározottak szerint.

---

III. MELLÉKLET

A METEOROLÓGIAI SZOLGÁLATOK ELLÁTÁSÁNAK SPECIÁLIS KÖVETELMÉNYEI

1.   TECHNIKAI ÉS ÜZEMELTETÉSI KÉPESSÉG ÉS ALKALMASSÁG

A meteorológiai szolgáltató biztosítja, hogy a különböző funkciók teljesítéséhez szükséges meteorológiai információ a felhasználóknak megfelelő formában a következők rendelkezésére álljon:

| — | a légi jármű üzemeltetőknek és a repülőszemélyzet tagjainak a repülés előtti és repülés alatti tervezéshez, |
| --- | --- |

—

a légi jármű üzemeltetőknek és a repülőszemélyzet tagjainak a repülés előtti és repülés alatti tervezéshez,

| — | légiforgalmi és repüléstájékoztató szolgáltatók, |
| --- | --- |

—

légiforgalmi és repüléstájékoztató szolgáltatók,

| — | kutatást és mentést végző egységek, és |
| --- | --- |

—

kutatást és mentést végző egységek, és

| — | repülőterek. |
| --- | --- |

—

repülőterek.

A meteorológiai szolgáltató biztosítja a tevékenységekhez megadott információk elérhető pontosságának szintjét, beleértve az információ forrását is, ugyanakkor biztosítja, hogy az információt időben terjesszék és szükség szerint frissítsék.

2.   MUNKAMÓDSZEREK ÉS ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK

A meteorológiai szolgáltatónak bizonyítania kell, hogy munkamódszerei és működési eljárásai megfelelnek a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény következő mellékleteinek, amennyiben azok az érintett légtérben ellátott meteorológiai szolgálatokra vonatkoznak:

| — | 3. melléklet a nemzetközi léginavigációval kapcsolatos meteorológiai szolgálatról (15. kiadás, 2004. július), |
| --- | --- |

—

3. melléklet a nemzetközi léginavigációval kapcsolatos meteorológiai szolgálatról (15. kiadás, 2004. július),

| — | 11. melléklet a légiforgalmi szolgálatokról (13. kiadás, 2001. július, az összes módosítással a 43-as számúig), |
| --- | --- |

—

11. melléklet a légiforgalmi szolgálatokról (13. kiadás, 2001. július, az összes módosítással a 43-as számúig),

| — | 14. melléklet a repülőterekről (I. kötet: 4. kiadás, 2004. július; II. kötet: 2. kiadás, 1995. július, az összes módosítással a 3-as számúig). |
| --- | --- |

—

14. melléklet a repülőterekről (I. kötet: 4. kiadás, 2004. július; II. kötet: 2. kiadás, 1995. július, az összes módosítással a 3-as számúig).

---

IV. MELLÉKLET

A LÉGIFORGALMI TÁJÉKOZTATÓ SZOLGÁLATOK ELLÁTÁSÁNAK SPECIÁLIS KÖVETELMÉNYEI

1.   TECHNIKAI ÉS ÜZEMELTETÉSI KÉPESSÉG ÉS ALKALMASSÁG

A légiforgalmi tájékoztató szolgáltató biztosítja, hogy a tevékenységekhez szükséges információk és adatok rendelkezésre álljanak a következőknek megfelelő formában:

| — | a repülés üzemeltető személyzet, beleértve a repülőszemélyzetet, valamint a repüléstervező rendszert, a fedélzeti vezérlő rendszert és a repülés szimulátort, és |
| --- | --- |

—

a repülés üzemeltető személyzet, beleértve a repülőszemélyzetet, valamint a repüléstervező rendszert, a fedélzeti vezérlő rendszert és a repülés szimulátort, és

| — | a repüléstájékoztatásért, a repülőtéri repüléstájékoztatásért és a repülés előtti információk szolgáltatásáért felelős légiforgalmi szolgáltatók. |
| --- | --- |

—

a repüléstájékoztatásért, a repülőtéri repüléstájékoztatásért és a repülés előtti információk szolgáltatásáért felelős légiforgalmi szolgáltatók.

A légiforgalmi tájékoztató szolgáltató biztosítja az adatok integritását és az információk terjesztése előtt megerősíti a tevékenységekhez megadott információk pontosságának szintjét, beleértve az információ forrását is.

2.   MUNKAMÓDSZEREK ÉS ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK

A légiforgalmi információs szolgáltatónak bizonyítania kell, hogy munkamódszerei és üzemeltetési eljárásai megfelelnek a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény következő mellékleteinek, amennyiben azok az érintett légtérben ellátott légiforgalmi tájékoztató szolgálatokra vonatkoznak:

| — | 3. melléklet a nemzetközi léginavigációval kapcsolatos meteorológiai szolgálatról (15. kiadás, 2004. július), |
| --- | --- |

—

3. melléklet a nemzetközi léginavigációval kapcsolatos meteorológiai szolgálatról (15. kiadás, 2004. július),

| — | 4. melléklet a légiforgalmi térképek (10. kiadás, 2001. július, az összes módosítással az 53-as számúig), |
| --- | --- |

—

4. melléklet a légiforgalmi térképek (10. kiadás, 2001. július, az összes módosítással az 53-as számúig),

| — | 15. melléklet a légiforgalmi tájékoztató szolgálatokról (12. kiadás, 2004. július). |
| --- | --- |

—

15. melléklet a légiforgalmi tájékoztató szolgálatokról (12. kiadás, 2004. július).

---

V. MELLÉKLET

A TÁVKÖZLÉSI, NAVIGÁCIÓS VAGY LÉGTÉRELLENŐRZŐ SZOLGÁLATOK ELLÁTÁSÁNAK SPECIÁLIS KÖVETELMÉNYEI

1.   TECHNIKAI ÉS ÜZEMELTETÉSI KÉPESSÉG ÉS ALKALMASSÁG

A távközlési, navigációs vagy légtérellenőrző szolgáltató biztosítja szolgálatai rendelkezésre állását, folyamatosságát, pontosságát és integritását.

A távközlési, navigációs vagy légtérellenőrző szolgáltató biztosítja szolgálatainak minőségi szintjét, és bizonyítja, hogy felszerelését rendszeresen karbantartja és szükség esetén kalibrálja.

2.   A SZOLGÁLATOK BIZTONSÁGA

A távközlési, navigációs vagy légtérellenőrző szolgáltató megfelel a II. melléklet 3. részének a szolgálatok biztonságával kapcsolatos követelményeinek.

3.   MUNKAMÓDSZEREK ÉS ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK

A távközlési, navigációs vagy légtérellenőrző szolgáltató bizonyítania kell, hogy munkamódszerei és működési eljárásai megfelelnek a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 10. melléklet légiforgalmi távközlésről szóló szabványainak (I. kötet: 5. kiadás, 1996. július; II. kötet: 6. kiadás, 2001. október; III. kötet: 1. kiadás, 1995. július; IV. kötet: 3. kiadás, 2002. július; V. kötet: 2. kiadás, 2001. július, az összes módosítással a 79-es számúig), amennyiben azok az érintett légtérben ellátott távközlési, navigációs vagy légtérellenőrző szolgálatokra vonatkoznak.

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/31

---

A BIZOTTSÁG 2097/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

a Litvánia lobogója alatt a NAFO 3L övezetben közlekedő hajók norvég garnélára vonatkozó halászatának újbóli megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat határoz meg a 2005. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat határoz meg a 2005. évre.

| (2) | 2005. június 6-án Litvánia megtiltotta a norvég garnéla halászatát a NAFO 3L övezetben lobogója alatt közlekedő hajók számára. |
| --- | --- |

(2)

2005. június 6-án Litvánia megtiltotta a norvég garnéla halászatát a NAFO 3L övezetben lobogója alatt közlekedő hajók számára.

| (3) | Az 1770/2005/EK bizottsági rendelet (4) megtiltja a norvég garnéla halászatát a NAFO 3L övezetben a Litvánia lobogója alatt közlekedő vagy az ott bejegyzett hajók számára. |
| --- | --- |

(3)

Az 1770/2005/EK bizottsági rendelet (4) megtiltja a norvég garnéla halászatát a NAFO 3L övezetben a Litvánia lobogója alatt közlekedő vagy az ott bejegyzett hajók számára.

| (4) | 2005. október 30-án Japán átruházott Litvániára 144 tonna, a norvég garnélára vonatkozó kvótát a NAFO 3L övezet vizein. Következésképpen engedélyezni kell a Litvánia lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára a norvég garnéla halászatát a NAFO 3L övezet vizein. Az 1170/2005/EK bizottsági rendeletet tehát hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(4)

2005. október 30-án Japán átruházott Litvániára 144 tonna, a norvég garnélára vonatkozó kvótát a NAFO 3L övezet vizein. Következésképpen engedélyezni kell a Litvánia lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára a norvég garnéla halászatát a NAFO 3L övezet vizein. Az 1170/2005/EK bizottsági rendeletet tehát hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Halászat újbóli megnyitása

2005. december 1-jétől a Litvánia lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára újból engedélyezni kell a norvég garnéla halászatát a NAFO 3L övezet vizein.

2. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1170/2005/EK bizottsági rendelet ezennel hatályát veszti.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. december 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

Jörgen HOLMQUIST

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31. 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o. A legutóbb az 1936/2005/EK (HL L 311., 2005.11.26., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 188., 2005.7.20. 25. o.

4

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/32

---

A BIZOTTSÁG 2098/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

a Dánia lobogója alatt az ICES IIIa övezetben közlekedő hajók sprottnira vonatkozó halászatának újbóli megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat határoz meg a 2005. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat határoz meg a 2005. évre.

| (2) | 2005. október 9-én Dánia megtiltotta a sprottni halászatát az ICES IIIa övezetben lobogója alatt közlekedő hajók számára. |
| --- | --- |

(2)

2005. október 9-én Dánia megtiltotta a sprottni halászatát az ICES IIIa övezetben lobogója alatt közlekedő hajók számára.

| (3) | Az 1779/2005/EK bizottsági rendelet (4) megtiltja a sprottni halászatát a Dánia lobogója alatt közlekedő vagy az ott bejegyzett hajók számára az ICES IIIa. övezetben. |
| --- | --- |

(3)

Az 1779/2005/EK bizottsági rendelet (4) megtiltja a sprottni halászatát a Dánia lobogója alatt közlekedő vagy az ott bejegyzett hajók számára az ICES IIIa. övezetben.

| (4) | 2005. november 15-én Svédország átruházott Dánia számára 1 000 tonna sprottnira vonatkozó kvótát az ICES IIIa övezetben. Következésképpen engedélyezni kell a Dánia lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára a sprottni halászatát az ICES IIIa övezetben. Az 1779/2005/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(4)

2005. november 15-én Svédország átruházott Dánia számára 1 000 tonna sprottnira vonatkozó kvótát az ICES IIIa övezetben. Következésképpen engedélyezni kell a Dánia lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára a sprottni halászatát az ICES IIIa övezetben. Az 1779/2005/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Halászat újbóli megnyitása

2005. november 28-tól a Dánia lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára újból engedélyezni kell a sprottni halászatát az ICES IIIa övezetben.

2. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1779/2005/EK rendelet ezennel hatályát veszti.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. november 28-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

Jörgen HOLMQUIST

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31. 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o. A legutóbb az 1936/2005/EK rendelettel (HL L 311., 2005.11.26., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 288., 2005.10.29. 12. o. A sprottninak a Dánia lobogója alatt közlekedő tengerjáró hajókról való halászatának tilalma.

4

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/33

---

A BIZOTTSÁG 2099/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

a Spanyolország lobogója alatt az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben közlekedő hajók szürke tőkehalra vonatkozó halászatának újbóli megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat határoz meg a 2005. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat határoz meg a 2005. évre.

| (2) | 2005. november 4-én Spanyolország megtiltotta a szürke tőkehal halászatát az ICES Vb (közösségi vizek); VI, VII, XII és XIV övezetben lobogója alatt közlekedő hajók számára. |
| --- | --- |

(2)

2005. november 4-én Spanyolország megtiltotta a szürke tőkehal halászatát az ICES Vb (közösségi vizek); VI, VII, XII és XIV övezetben lobogója alatt közlekedő hajók számára.

| (3) | Az 1894/2005/EK bizottsági rendelet (4) megtiltja a szürke tőkehal halászatát a Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben. |
| --- | --- |

(3)

Az 1894/2005/EK bizottsági rendelet (4) megtiltja a szürke tőkehal halászatát a Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben.

| (4) | 2005. november 28-án az Egyesült Királyság átruházott Spanyolországra 300 tonna szürke tőkehalra vonatkozó kvótát az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben. Következésképpen engedélyezni kell a Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára a szürke tőkehal halászatát az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben. Az 1894/2005/EK bizottsági rendeletet tehát hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(4)

2005. november 28-án az Egyesült Királyság átruházott Spanyolországra 300 tonna szürke tőkehalra vonatkozó kvótát az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben. Következésképpen engedélyezni kell a Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára a szürke tőkehal halászatát az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben. Az 1894/2005/EK bizottsági rendeletet tehát hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Halászat újbóli megnyitása

2005. december 1-jétől a Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott bejegyzett hajók számára újból engedélyezni kell a szürke tőkehal halászatát az ICES Vb (közösségi vizek), VI, VII, XII és XIV övezetben.

2. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1894/2005/EK bizottsági rendelet ezennel hatályát veszti.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. december 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-àn.

a Bizottság részéről

Jörgen HOLMQUIST

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o. A legutóbb az 1936/2005/EK (HL L 311., 2005.11.26., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 302., 2005.11.19., 26. o. A szürke tőkehalnak a Spanyolország lobogója alatt közlekedő tengerjáró hajókról való halászatának tilalma.

4

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/34

---

A BIZOTTSÁG 2100/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 60. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni tálibokat illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2005. december 15-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzügyi alapok és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

2005. december 15-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzügyi alapok és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | E rendelet intézkedései hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

E rendelet intézkedései hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlen alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

Eneko LANDÁBURU

külkapcsolatokért felelős főigazgató

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o. A legutóbb a 2018/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 324., 2005.12.10., 21. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletének „Természetes személyek” pontja a következő bejegyzéssel egészül ki:

Sajid Mohammed Badat (alias a) Abu Issa; b) Saajid Badat; c) Sajid Badat; d) Muhammed Badat; e) Sajid Muhammad Badat; f) Saajid Mohammad Badet; g) Muhammed Badet; h) Sajid Muhammad Badet). Születési ideje: a) 1979.3.28.; b) 1976.3.8. Születési helye: Gloucester, Egyesült Királyság. Útlevelének száma: a) egyesült királyságbeli útlevél: 703114075; b) egyesült királyságbeli útlevél: 026725401. Egyéb információ: Jelenleg az Egyesült Királyságban tartják őrizetben. Korábbi lakhelye: Gloucester, Egyesült Királyság.

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/36

---

A BIZOTTSÁG 2101/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

a cukorágazat egyes termékeire az 1011/2005/EK rendelet által a 2005/2006-os gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a cukorágazatban a melasztól eltérő termékek behozatalára vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 23-i 1423/95/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 1. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára és 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2005/2006-ös gazdasági évre az 1011/2005/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 2019/2005/EK bizottsági rendelet (4) rendelet módósította. |
| --- | --- |

(1)

A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2005/2006-ös gazdasági évre az 1011/2005/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 2019/2005/EK bizottsági rendelet (4) rendelet módósította.

| (2) | A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket az 1423/95/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket az 1423/95/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005/2006-os gazdasági évre az 1011/2005/EK rendelet által rögzített, az 1423/95/EK rendelet 1. cikkében említett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok módosultak, és a jelen rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 141., 1995.6.24., 16. o. A legutóbb a 624/98/EK rendelettel (HL L 85., 1998.3.20., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 170., 2005.7.1., 35. o.

3

(4)  HL L 324., 2005.12.10., 23. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehércukor, a nyerscukor és az 1702 90 99 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok 2005. december 21-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 28,49 | 2,74 |
| 1701 11 90 (1) | 28,49 | 7,29 |
| 1701 12 10 (1) | 28,49 | 2,60 |
| 1701 12 90 (1) | 28,49 | 6,86 |
| 1701 91 00 (2) | 28,38 | 11,04 |
| 1701 99 10 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1701 99 90 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1702 90 99 (3) | 0,28 | 0,37 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

28,49

2,74

1701 11 90 (1)

28,49

7,29

1701 12 10 (1)

28,49

2,60

1701 12 90 (1)

28,49

6,86

1701 91 00 (2)

28,38

11,04

1701 99 10 (2)

28,38

6,52

1701 99 90 (2)

28,38

6,52

1702 90 99 (3)

0,28

0,37

---

(1)  Az 1260/2001/EK tanácsi rendelet I. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőség esetén (HL L 178., 2001.6.30., 1. o.).

(2)  Az 1260/2001/EK rendelet I. mellékletének I. pontjában meghatározott szabványminőség esetén.

(3)  1 %-os szacharóztartalom esetén.

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/38

---

A BIZOTTSÁG 2102/2005/EK RENDELETE

(2005. december 20.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1050/2001/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, Görögország csatlakozási okmányához csatolt, a gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvre,

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni.

| (2) | Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra, |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tisztítatlan gyapotnak az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkében feltüntetett világpiaci ára 21,557 EUR/100 kg kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 148., 2001.6.1., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 210., 2001.8.3., 10. o. Az 1486/2002/EK rendelet (HL L 223., 2002.8.20., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/39

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. december 14.)

a külföldi kereskedelmi vásárokon részt vevő vállalatoknak közvetlen adózási ösztönzők formájában nyújtott állami támogatási programról

(az értesítés a C(2004) 4746. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/919/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érdekelt feleket, hogy az említett cikkeknek megfelelően tegyék meg észrevételeiket (1),

mivel:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | Olaszország kibocsátotta a 2003. szeptember 30-i 269. számú (DL 269/2003) törvényerejű rendeletet („Sürgős intézkedések a fejlődés ösztönzésére és az állami költségvetés működési folyamatának korrigálására”), amely az Olasz Köztársaság Hivatalos Lapjának 2003. október 2-i 229. számában került közzétételre. A DL 3269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja, amely módosítás nélkül átkerült a 2003. november 24-i 326 sz. törvénybe (L 326/2003), és megjelent az Olasz Köztársaság Hivatalos Lapjának 2003. november 25-i 274. számában, egyedi adózási ösztönzőket juttat termékek külföldi vásárokon való kiállításáért. |
| --- | --- |

(1)

Olaszország kibocsátotta a 2003. szeptember 30-i 269. számú (DL 269/2003) törvényerejű rendeletet („Sürgős intézkedések a fejlődés ösztönzésére és az állami költségvetés működési folyamatának korrigálására”), amely az Olasz Köztársaság Hivatalos Lapjának 2003. október 2-i 229. számában került közzétételre. A DL 3269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja, amely módosítás nélkül átkerült a 2003. november 24-i 326 sz. törvénybe (L 326/2003), és megjelent az Olasz Köztársaság Hivatalos Lapjának 2003. november 25-i 274. számában, egyedi adózási ösztönzőket juttat termékek külföldi vásárokon való kiállításáért.

| (2) | A Bizottság – hogy megbizonyosodjék az intézkedés esetleges támogatási jellegéről a Szerződés 87. cikke szerint – 2003. október 22-i levelében (D/56756) felszólította az olasz hatóságokat, hogy adjanak felvilágosítást az említett ösztönzőkről és hatálybalépésükről. Ugyanebben a levélben a Bizottság emlékeztette Olaszországot, hogy a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének értelmében minden támogatásnak minősülő intézkedésről még végrehajtása előtt tájékoztatni kell a Bizottságot. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság – hogy megbizonyosodjék az intézkedés esetleges támogatási jellegéről a Szerződés 87. cikke szerint – 2003. október 22-i levelében (D/56756) felszólította az olasz hatóságokat, hogy adjanak felvilágosítást az említett ösztönzőkről és hatálybalépésükről. Ugyanebben a levélben a Bizottság emlékeztette Olaszországot, hogy a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének értelmében minden támogatásnak minősülő intézkedésről még végrehajtása előtt tájékoztatni kell a Bizottságot.

| (3) | Az olasz hatóságok 2003. november 11-i (A/37737) és november 26-i levelükben megküldték a kért tájékoztatást. A Bizottság 2003. december 19-én (D/58192) újfent emlékeztette Olaszországot kötelezettségeire, amelyek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése alapján hárulnak rá, és felszólította az olasz hatóságokat, hogy tájékoztassák a szóban forgó ösztönzők esetleges kedvezményezettjeit az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) értelmében, hogy az említett ösztönzők olyan támogatást jelentenek, amelyeket a Bizottság előzetes engedélye nélkül léptettek hatályba. |
| --- | --- |

(3)

Az olasz hatóságok 2003. november 11-i (A/37737) és november 26-i levelükben megküldték a kért tájékoztatást. A Bizottság 2003. december 19-én (D/58192) újfent emlékeztette Olaszországot kötelezettségeire, amelyek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése alapján hárulnak rá, és felszólította az olasz hatóságokat, hogy tájékoztassák a szóban forgó ösztönzők esetleges kedvezményezettjeit az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) értelmében, hogy az említett ösztönzők olyan támogatást jelentenek, amelyeket a Bizottság előzetes engedélye nélkül léptettek hatályba.

| (4) | 2004. március 18-i levelében (SG 2004 D/201066) a Bizottság értesítette Olaszországot arról a döntéséről, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében említett eljárást az Olaszország által a külföldi vásárokon részt vevő vállalatok részére juttatott adózási ösztönzők ügyében. Az olasz hatóságok 2004. június 1-jei (A/35042) levelükben megtették észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

2004. március 18-i levelében (SG 2004 D/201066) a Bizottság értesítette Olaszországot arról a döntéséről, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében említett eljárást az Olaszország által a külföldi vásárokon részt vevő vállalatok részére juttatott adózási ösztönzők ügyében. Az olasz hatóságok 2004. június 1-jei (A/35042) levelükben megtették észrevételeiket.

| (5) | A Bizottság döntése, mely szerint megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, és egyben felhívja az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, megjelent az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság nem kapott észrevételt. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság döntése, mely szerint megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, és egyben felhívja az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, megjelent az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság nem kapott észrevételt.

II.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (6) | A DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az Olaszországban társasági adó alanyát képező vállalkozások a jogszabály hatálybalépésének időpontjától kezdve levonhatják adóköteles jövedelmükből a külföldi kereskedelmi vásárokon történő részvétellel közvetlenül kapcsolatos költségeiket. Az intézkedés kizárólag a kedvezményezetteknek a DL 269/2003 törvényerejű rendelet hatálybalépését (2003. október 2.) követő adózási időszakban felmerülő költségeire alkalmazható, ennek következtében az éves ciklussal tevékenykedő cégeknél az intézkedés 2004. évi adóköteles bevételük megállapítására lesz hatással. A DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a társasági adó ilyen csökkentése a kedvezményezettek jövedelembevallásában hozzáadódik a már létező – külföldi vásárokon való részvétellel kapcsolatos – költséglevonáshoz. |
| --- | --- |

(6)

A DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az Olaszországban társasági adó alanyát képező vállalkozások a jogszabály hatálybalépésének időpontjától kezdve levonhatják adóköteles jövedelmükből a külföldi kereskedelmi vásárokon történő részvétellel közvetlenül kapcsolatos költségeiket. Az intézkedés kizárólag a kedvezményezetteknek a DL 269/2003 törvényerejű rendelet hatálybalépését (2003. október 2.) követő adózási időszakban felmerülő költségeire alkalmazható, ennek következtében az éves ciklussal tevékenykedő cégeknél az intézkedés 2004. évi adóköteles bevételük megállapítására lesz hatással. A DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a társasági adó ilyen csökkentése a kedvezményezettek jövedelembevallásában hozzáadódik a már létező – külföldi vásárokon való részvétellel kapcsolatos – költséglevonáshoz.

| (7) | A külföldi vásárokon való részvételi költségek levonásával kapcsolatos általános szabályozás szerint az olasz Jövedelemadó Törvény (TUIR – Testo unico delle imposte sui redditi) 108. cikkének (2) bekezdése szerint megkülönböztethetők egyrészt reklám- és promóciós költségek, másrészt reprezentációs költségek. Míg az elsők levonhatók abban az adóévben, amelyben felmerültek, vagy – azonos részletekben – az adott és a négy rákövetkező adóévben; a reprezentációs költségek összességének csak egyharmada vonható le, és rájuk is érvényes, hogy azonos részletekben egy ötéves időszak alatt is levonhatók. |
| --- | --- |

(7)

A külföldi vásárokon való részvételi költségek levonásával kapcsolatos általános szabályozás szerint az olasz Jövedelemadó Törvény (TUIR – Testo unico delle imposte sui redditi) 108. cikkének (2) bekezdése szerint megkülönböztethetők egyrészt reklám- és promóciós költségek, másrészt reprezentációs költségek. Míg az elsők levonhatók abban az adóévben, amelyben felmerültek, vagy – azonos részletekben – az adott és a négy rákövetkező adóévben; a reprezentációs költségek összességének csak egyharmada vonható le, és rájuk is érvényes, hogy azonos részletekben egy ötéves időszak alatt is levonhatók.

| (8) | A kiállításon való részvétel költségeinek lehetséges különböző fajtái tekintetében a DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az intézkedés által figyelembe vett ösztönzők a termékek kiállítására korlátozódnak, és hogy az intézkedés szerint a támogatás keretében elszámolható költségekbe nem tartoznak bele a kiállításon való részvétellel felmerülő esetleges más költségek. |
| --- | --- |

(8)

A kiállításon való részvétel költségeinek lehetséges különböző fajtái tekintetében a DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az intézkedés által figyelembe vett ösztönzők a termékek kiállítására korlátozódnak, és hogy az intézkedés szerint a támogatás keretében elszámolható költségekbe nem tartoznak bele a kiállításon való részvétellel felmerülő esetleges más költségek.

| (9) | Az olasz hatóságok kifejtették, hogy a kérdéses támogatást a költségek fajtájától függetlenül alkalmazzák, amelyek adózás szempontjából különböző megítélés alá esnek, mint ez a fentiekben olvasható. Olaszország valóban kifejtette, a vásárokon való részvétel minden költségét azonos módon kezelik, hogy így elkerüljék a különböző költségkategóriákba sorolás nehézségeit. A DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja mindazonáltal kimondottan kizárja az elszámolható összegek közül a szponzori költségeket, amelyek a reklámköltségek részét képezik, és a szokásos módon teljes egészében levonhatók a TUIR már idézett 108. cikke (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(9)

Az olasz hatóságok kifejtették, hogy a kérdéses támogatást a költségek fajtájától függetlenül alkalmazzák, amelyek adózás szempontjából különböző megítélés alá esnek, mint ez a fentiekben olvasható. Olaszország valóban kifejtette, a vásárokon való részvétel minden költségét azonos módon kezelik, hogy így elkerüljék a különböző költségkategóriákba sorolás nehézségeit. A DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja mindazonáltal kimondottan kizárja az elszámolható összegek közül a szponzori költségeket, amelyek a reklámköltségek részét képezik, és a szokásos módon teljes egészében levonhatók a TUIR már idézett 108. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

III.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (10) | A 2004. március 18-i levélben, amely megindította a hivatalos eljárást, a Bizottság úgy ítélte meg, az intézkedés megfelel azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján azt az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak lehet minősíteni. |
| --- | --- |

(10)

A 2004. március 18-i levélben, amely megindította a hivatalos eljárást, a Bizottság úgy ítélte meg, az intézkedés megfelel azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján azt az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak lehet minősíteni.

| (11) | Jelen esetben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés szelektív módon juttatja előnyhöz a támogatottakat, hiszen úgy tűnik, kizárólag azok a vállalatok jutnak támogatáshoz, amelyek exporttermékek kiállításával foglalkoznak, míg a többi vállalkozási tevékenység nem. Ki vannak zárva példának okáért az esetleges támogatásokból azok az olasz vállalkozások, amelyek saját termékeiket kizárólag az olasz piacon értékesítik, a szolgáltatóvállalatok, a vásári kiállításra nem alkalmas termékekkel kereskedő cégek, és azok, amelyek olaszországi vásárokon vesznek részt. |
| --- | --- |

(11)

Jelen esetben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés szelektív módon juttatja előnyhöz a támogatottakat, hiszen úgy tűnik, kizárólag azok a vállalatok jutnak támogatáshoz, amelyek exporttermékek kiállításával foglalkoznak, míg a többi vállalkozási tevékenység nem. Ki vannak zárva példának okáért az esetleges támogatásokból azok az olasz vállalkozások, amelyek saját termékeiket kizárólag az olasz piacon értékesítik, a szolgáltatóvállalatok, a vásári kiállításra nem alkalmas termékekkel kereskedő cégek, és azok, amelyek olaszországi vásárokon vesznek részt.

| (12) | A Bizottság ezenkívül úgy véli, az intézkedés előnyben részesítené az említett külföldi vásárokon részt vevő olasz cégeket, mert megerősíti pozíciójukat külföldi versenytársaikkal szemben, ideértve mind a külföldi kereskedőket, amelyek konkurensei az említett olasz vállalatoknak az olasz és a külföldi piacon, mind az Olaszországban megtelepedett külföldi versenytársakat, amelyek a támogatottakkal az olasz piacon versenyeznek. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság ezenkívül úgy véli, az intézkedés előnyben részesítené az említett külföldi vásárokon részt vevő olasz cégeket, mert megerősíti pozíciójukat külföldi versenytársaikkal szemben, ideértve mind a külföldi kereskedőket, amelyek konkurensei az említett olasz vállalatoknak az olasz és a külföldi piacon, mind az Olaszországban megtelepedett külföldi versenytársakat, amelyek a támogatottakkal az olasz piacon versenyeznek.

| (13) | A Bizottság végül úgy látja, a szóban forgó adóügyi könnyítések szelektív jellege nem igazolható az olasz adórendszer természetével vagy szerkezetével, és nem is látszik úgy, mintha az említett vásárokon való részvétel miatt felmerült külföldi költségek kompenzálására szolgálna, hiszen a támogatás semmilyen kiválasztott külföldi pénzügyi vagy adókötelezettségnek sincs alárendelve. Ezenkívül nem tűnik úgy, mintha az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett valamelyik kivétel alkalmazható lenne. A juttatások olyan költségekhez voltak kötve, amelyek sem a csoportmentességi rendeletek, sem a közösségi iránymutatások szerint nem fogadhatók el támogatásnak; ami pedig kimondottan a KKV-knak nyújtott támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendeletet illeti, a vásárokon való részvétel támogatásai csak akkor számolhatók el, ha nem múlják felül az elszámolható költségek 50 %-át és egy KKV egy bizonyos vásáron vagy kiállításon való első részvételére vonatkoznak, miközben a vizsgált adózási ösztönző minden vállalat bármely vásáron felmerülő minden költségére vonatkozik. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság végül úgy látja, a szóban forgó adóügyi könnyítések szelektív jellege nem igazolható az olasz adórendszer természetével vagy szerkezetével, és nem is látszik úgy, mintha az említett vásárokon való részvétel miatt felmerült külföldi költségek kompenzálására szolgálna, hiszen a támogatás semmilyen kiválasztott külföldi pénzügyi vagy adókötelezettségnek sincs alárendelve. Ezenkívül nem tűnik úgy, mintha az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett valamelyik kivétel alkalmazható lenne. A juttatások olyan költségekhez voltak kötve, amelyek sem a csoportmentességi rendeletek, sem a közösségi iránymutatások szerint nem fogadhatók el támogatásnak; ami pedig kimondottan a KKV-knak nyújtott támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendeletet illeti, a vásárokon való részvétel támogatásai csak akkor számolhatók el, ha nem múlják felül az elszámolható költségek 50 %-át és egy KKV egy bizonyos vásáron vagy kiállításon való első részvételére vonatkoznak, miközben a vizsgált adózási ösztönző minden vállalat bármely vásáron felmerülő minden költségére vonatkozik.

IV.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (14) | A Bizottság 2004. március 18-i – az értékelést és az eljárás megindítását tartalmazó – levelére válaszolva az olasz hatóságok három fő észrevételt tettek annak bemutatására, hogy az intézkedés nem különbözteti meg a különböző kereskedelmi szektorokhoz tartozó lehetséges támogatottakat, hanem általános érvényű, minden kereskedelmi tevékenységet folytató vállalkozás számára elérhető. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság 2004. március 18-i – az értékelést és az eljárás megindítását tartalmazó – levelére válaszolva az olasz hatóságok három fő észrevételt tettek annak bemutatására, hogy az intézkedés nem különbözteti meg a különböző kereskedelmi szektorokhoz tartozó lehetséges támogatottakat, hanem általános érvényű, minden kereskedelmi tevékenységet folytató vállalkozás számára elérhető.

| (15) | Egyrészt – az olasz hatóságok szerint – az intézkedés megkülönböztetés nélkül alkalmazható minden gazdasági szektorban, és minden, az olasz társasági adó hatálya alá tartozó vállalkozás számára elérhető, feltéve, hogy felmerülnek külföldi vásárokon való részvétellel kapcsolatos költségei. Az olasz hatóságok rámutatnak ezenkívül, hogy a kérdéses adózási könnyítés alkalmazható állandó külföldi telephellyel rendelkező vállalatokra is. Ezenkívül megjegyzik, a kérdéses adózási könnyítés szorosan kötődik a külföldi vásárokon való részvétel költségeihez, és nem tesz lehetővé aránytalan adózási ösztönzést. Úgy vélik, az intézkedés nem elkülönített üzleti tevékenységként támogatja a külföldi vásárokon való részvételt, hanem mint elérhető befektetést minden olyan vállalkozás számára, amelyet az olasz kormány általános gazdaságpolitikai célként ösztönözni kíván. Végül az olasz hatóságok kifejtették, az előny alkalmazható a külföldön állandó telephellyel bíró vállalatok esetében is, oly módon, hogy a vásárokon való részvétel költségei az olaszországi székhely nevén jelennek meg. |
| --- | --- |

(15)

Egyrészt – az olasz hatóságok szerint – az intézkedés megkülönböztetés nélkül alkalmazható minden gazdasági szektorban, és minden, az olasz társasági adó hatálya alá tartozó vállalkozás számára elérhető, feltéve, hogy felmerülnek külföldi vásárokon való részvétellel kapcsolatos költségei. Az olasz hatóságok rámutatnak ezenkívül, hogy a kérdéses adózási könnyítés alkalmazható állandó külföldi telephellyel rendelkező vállalatokra is. Ezenkívül megjegyzik, a kérdéses adózási könnyítés szorosan kötődik a külföldi vásárokon való részvétel költségeihez, és nem tesz lehetővé aránytalan adózási ösztönzést. Úgy vélik, az intézkedés nem elkülönített üzleti tevékenységként támogatja a külföldi vásárokon való részvételt, hanem mint elérhető befektetést minden olyan vállalkozás számára, amelyet az olasz kormány általános gazdaságpolitikai célként ösztönözni kíván. Végül az olasz hatóságok kifejtették, az előny alkalmazható a külföldön állandó telephellyel bíró vállalatok esetében is, oly módon, hogy a vásárokon való részvétel költségei az olaszországi székhely nevén jelennek meg.

| (16) | Másrészt az olasz hatóságok úgy vélik, az intézkedés nem érinti hátrányosan a nem exportáló cégeket, hanem épp ellenkezőleg, arra ösztönzi őket, hogy előnyösnek lássák az ilyen típusú vásárokon való részvételt. Amennyiben egy vállalkozás olyan szektorban működik, amely nem értékesíthető – és így nem is exportálható – szolgáltatásokat nyújt vagy termékeket gyárt, nem lesz versenytársa azoknak a vállalkozásoknak, amelyek az említett javakat előállító és szolgáltatásokat nyújtó szektorokban tevékenykednek. |
| --- | --- |

(16)

Másrészt az olasz hatóságok úgy vélik, az intézkedés nem érinti hátrányosan a nem exportáló cégeket, hanem épp ellenkezőleg, arra ösztönzi őket, hogy előnyösnek lássák az ilyen típusú vásárokon való részvételt. Amennyiben egy vállalkozás olyan szektorban működik, amely nem értékesíthető – és így nem is exportálható – szolgáltatásokat nyújt vagy termékeket gyárt, nem lesz versenytársa azoknak a vállalkozásoknak, amelyek az említett javakat előállító és szolgáltatásokat nyújtó szektorokban tevékenykednek.

| (17) | Harmadrészt az olasz hatóságok kiemelik azt a tényt, hogy az intézkedés csak egy évig van érvényben, és ezért a külföldi vásárokon részt vevők cégeknek juttatott előny nem okoz jelentős torzulást a közös piac működésében. |
| --- | --- |

(17)

Harmadrészt az olasz hatóságok kiemelik azt a tényt, hogy az intézkedés csak egy évig van érvényben, és ezért a külföldi vásárokon részt vevők cégeknek juttatott előny nem okoz jelentős torzulást a közös piac működésében.

V.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

1.   Állami támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (18) | Miután mérlegelte az olasz hatóságok által bemutatott észrevételeket, a Bizottság megerősíti a 2004. március 18-i – a hivatalos eljárást megindító – levelében kifejtett álláspontját, mely szerint a szóban forgó intézkedés állami támogatásnak minősül, mivel halmozottan megfelel az EK-Szerződés 87. cikkében említett ide vonatkozó kritériumoknak. |
| --- | --- |

(18)

Miután mérlegelte az olasz hatóságok által bemutatott észrevételeket, a Bizottság megerősíti a 2004. március 18-i – a hivatalos eljárást megindító – levelében kifejtett álláspontját, mely szerint a szóban forgó intézkedés állami támogatásnak minősül, mivel halmozottan megfelel az EK-Szerződés 87. cikkében említett ide vonatkozó kritériumoknak.

| (19) | Először is ahhoz, hogy egy intézkedés támogatásnak minősüljön, a támogatottakat olyan előnyhöz kell juttatnia, amely csökkenti költségeiket, amelyek rendes esetben üzleti tevékenységük közben merültek volna fel. Minden olaszországi vállalat alanya a nettó haszon alapján kiszámolt társasági adónak, amely a bankszámlákon részletezett bruttó bevétel és vállalati költségek különbsége. Az intézkedés a külföldi vásárokon való részvétel költségeinek megfelelő összegű adóalap-csökkentéssel megegyező mértékű előnyhöz juttatja a támogatottakat, amely hozzáadódik a bruttó cégbevételből való rendes, adózási céllal engedélyezett levonásokhoz. A támogatott cég, amelynek ilyen költségei merültek fel, negatív korrekciót hajt végre a költségvetésén, ami az adott adóévben magával hozza a vállalat adóköteles jövedelmét terhelő társasági adó csökkenését. Az előny tehát az adott adóévben kisebb adófizetést jelent, az ebből következő pénzügyi előnyökkel a támogatott számára. |
| --- | --- |

(19)

Először is ahhoz, hogy egy intézkedés támogatásnak minősüljön, a támogatottakat olyan előnyhöz kell juttatnia, amely csökkenti költségeiket, amelyek rendes esetben üzleti tevékenységük közben merültek volna fel. Minden olaszországi vállalat alanya a nettó haszon alapján kiszámolt társasági adónak, amely a bankszámlákon részletezett bruttó bevétel és vállalati költségek különbsége. Az intézkedés a külföldi vásárokon való részvétel költségeinek megfelelő összegű adóalap-csökkentéssel megegyező mértékű előnyhöz juttatja a támogatottakat, amely hozzáadódik a bruttó cégbevételből való rendes, adózási céllal engedélyezett levonásokhoz. A támogatott cég, amelynek ilyen költségei merültek fel, negatív korrekciót hajt végre a költségvetésén, ami az adott adóévben magával hozza a vállalat adóköteles jövedelmét terhelő társasági adó csökkenését. Az előny tehát az adott adóévben kisebb adófizetést jelent, az ebből következő pénzügyi előnyökkel a támogatott számára.

| (20) | A bemutatott észrevételekben Olaszország megjegyzi, a tárgyalt intézkedés a támogatottaknak nem biztosít jelentős előnyöket a verseny területén, hiszen hatása a ténylegesen felmerült költségekre korlátozódik, és hogy ugyanazt az eljárást alkalmazza, mint amit a TUIR más levonásoknál előír. |
| --- | --- |

(20)

A bemutatott észrevételekben Olaszország megjegyzi, a tárgyalt intézkedés a támogatottaknak nem biztosít jelentős előnyöket a verseny területén, hiszen hatása a ténylegesen felmerült költségekre korlátozódik, és hogy ugyanazt az eljárást alkalmazza, mint amit a TUIR más levonásoknál előír.

| (21) | A Bizottság mindenesetre úgy vélekedik, hogy – amint az olasz hatóságok elismerik – a vizsgált levonás rendkívüli jellegű a normális, adózási céllal engedélyezett levonáshoz képest, és így olyan előnynek kell minősíteni, amely csökkenti az olaszországi társasági adóalany cégek normálisan meglévő adófizetési kötelezettségeit. A Bizottság ezért megerősíti az értékelését, mely szerint az intézkedés a támogatottakat gazdasági és pénzügyi előnyökhöz juttatja oly módon, hogy csökken az adóalapjuk Olaszországban. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság mindenesetre úgy vélekedik, hogy – amint az olasz hatóságok elismerik – a vizsgált levonás rendkívüli jellegű a normális, adózási céllal engedélyezett levonáshoz képest, és így olyan előnynek kell minősíteni, amely csökkenti az olaszországi társasági adóalany cégek normálisan meglévő adófizetési kötelezettségeit. A Bizottság ezért megerősíti az értékelését, mely szerint az intézkedés a támogatottakat gazdasági és pénzügyi előnyökhöz juttatja oly módon, hogy csökken az adóalapjuk Olaszországban.

| (22) | Másodszor: a támogatást az államnak kell nyújtania, vagy állami források által kell megvalósulnia. Minthogy Olaszország nem mutatott be ellenvetéseket, a Bizottság megerősíti a hivatalos eljárás megindításakor tett értékelését, amely szerint a támogatás az államnak tulajdonítható, hiszen az lemond az olasz államkincstárba normálisan befolyó adóbevételek egy részéről. |
| --- | --- |

(22)

Másodszor: a támogatást az államnak kell nyújtania, vagy állami források által kell megvalósulnia. Minthogy Olaszország nem mutatott be ellenvetéseket, a Bizottság megerősíti a hivatalos eljárás megindításakor tett értékelését, amely szerint a támogatás az államnak tulajdonítható, hiszen az lemond az olasz államkincstárba normálisan befolyó adóbevételek egy részéről.

| (23) | Harmadszor: az intézkedésnek kivételezőnek vagy szelektívnek kell lennie abban az értelemben, hogy „bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének” kedvez. Az olasz hatóságok alapjában véve kitartanak amellett, hogy az intézkedés minden Olaszországban adózásra kötelezett vállalkozásnak elérhető, amely bizonyos, az olasz kormány által támogatott befektetéseket hajt végre, a kérdéses intézkedés gazdaságpolitikai céljainak megfelelően. |
| --- | --- |

(23)

Harmadszor: az intézkedésnek kivételezőnek vagy szelektívnek kell lennie abban az értelemben, hogy „bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének” kedvez. Az olasz hatóságok alapjában véve kitartanak amellett, hogy az intézkedés minden Olaszországban adózásra kötelezett vállalkozásnak elérhető, amely bizonyos, az olasz kormány által támogatott befektetéseket hajt végre, a kérdéses intézkedés gazdaságpolitikai céljainak megfelelően.

| (24) | Alapos elemzést követően a Bizottság megerősíti, hogy az Olaszország által megvalósított, kivételes, adólevonó intézkedés kivételező jellegű, amely csak azokat a vállalkozásokat részesíti előnyben, amelyeknek bizonyos, a külföldi vásárokon való részvételre vonatkozó elszámolható költségeik merülnek fel, kizárva más vállalkozásokat, amelyek nem vesznek részt az említett vásárokon. Még ha elérhető is – elméletileg – minden olyan vállalkozásnak, amely önkéntes alapon külföldi vásáron vesz részt, az intézkedés valójában csak azokat a cégeket részesíti előnyben, amelyek az exportszektorban működnek és nem érhető el más gazdasági szektorokban. A Bíróság ítéletei alapján az exporttevékenységet folytató és az említett tevékenységekkel összefüggésben bizonyos költségekkel rendelkező vállalkozásoknak nyújtott támogatások szelektív jellegűek (4). |
| --- | --- |

(24)

Alapos elemzést követően a Bizottság megerősíti, hogy az Olaszország által megvalósított, kivételes, adólevonó intézkedés kivételező jellegű, amely csak azokat a vállalkozásokat részesíti előnyben, amelyeknek bizonyos, a külföldi vásárokon való részvételre vonatkozó elszámolható költségeik merülnek fel, kizárva más vállalkozásokat, amelyek nem vesznek részt az említett vásárokon. Még ha elérhető is – elméletileg – minden olyan vállalkozásnak, amely önkéntes alapon külföldi vásáron vesz részt, az intézkedés valójában csak azokat a cégeket részesíti előnyben, amelyek az exportszektorban működnek és nem érhető el más gazdasági szektorokban. A Bíróság ítéletei alapján az exporttevékenységet folytató és az említett tevékenységekkel összefüggésben bizonyos költségekkel rendelkező vállalkozásoknak nyújtott támogatások szelektív jellegűek (4).

| (25) | A Bizottság nem tudja elfogadni az olasz hatóságok érvelését, amely szerint a kereskedelmi és exporttevékenységet nem folytató vállalatok nem hasonlíthatók a kereskedelmi tevékenységet folytatókhoz, és hogy így az intézkedés általános jellegű. A Bizottság úgy véli, a bizonyos egyedi költségek adóalapból való levonásával létrejövő előny – mivel az az exporttevékenységet folytató vállalkozásokra korlátozódik, és hozzáadódik a rendes adólevonásokhoz – nem értelmezhető általános intézkedésként. Ezenkívül rámutat, az olasz hatóságok nem mutatták be, hogy az intézkedést az adórendszer természete vagy szerkezete igazolná. A támogatóknak juttatott előnyök semmiképpen sem egyeztethetők össze az olasz adórendszer belső logikájával, valamint kivételes és időszakos jellegűek. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság nem tudja elfogadni az olasz hatóságok érvelését, amely szerint a kereskedelmi és exporttevékenységet nem folytató vállalatok nem hasonlíthatók a kereskedelmi tevékenységet folytatókhoz, és hogy így az intézkedés általános jellegű. A Bizottság úgy véli, a bizonyos egyedi költségek adóalapból való levonásával létrejövő előny – mivel az az exporttevékenységet folytató vállalkozásokra korlátozódik, és hozzáadódik a rendes adólevonásokhoz – nem értelmezhető általános intézkedésként. Ezenkívül rámutat, az olasz hatóságok nem mutatták be, hogy az intézkedést az adórendszer természete vagy szerkezete igazolná. A támogatóknak juttatott előnyök semmiképpen sem egyeztethetők össze az olasz adórendszer belső logikájával, valamint kivételes és időszakos jellegűek.

| (26) | A Bizottság megerősíti abbéli véleményét, hogy az intézkedést kivételező jellegűnek tekintse, amennyiben például csak az exportszektorban működő vállalkozásokat részesíti előnyben, amelyek tehát külföldi vásárokon „termékek kiállításával foglalkoznak”, ellentétben a szolgáltatóvállalatokkal, a kereskedőcégekkel, amelyek nem állítanak ki vásárokon, valamint azokkal, amelyek belföldi vásárokon vesznek részt. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság megerősíti abbéli véleményét, hogy az intézkedést kivételező jellegűnek tekintse, amennyiben például csak az exportszektorban működő vállalkozásokat részesíti előnyben, amelyek tehát külföldi vásárokon „termékek kiállításával foglalkoznak”, ellentétben a szolgáltatóvállalatokkal, a kereskedőcégekkel, amelyek nem állítanak ki vásárokon, valamint azokkal, amelyek belföldi vásárokon vesznek részt.

| (27) | A Bizottság továbbá megerősíti abbéli kezdeti aggodalmait, hogy minden Olaszországban adóköteles vállalatnak azonos szintű támogatásra van joga a külföldi vásárokon való részvétellel kapcsolatban. Az olasz hatóságok megerősítették, a tárgyalt ösztönző által támogatott költségekbe beleértendők az egy olasz vállalkozás állandó külföldi telephelyénél felmerült költségek is, amely a székhelytől olyan mértékű függetlenséget élvez, amelyet a TUIR 162. cikke vagy a telephelynek otthont adó országgal kötött vonatkozó hatályos adózási megállapodások előírnak. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság továbbá megerősíti abbéli kezdeti aggodalmait, hogy minden Olaszországban adóköteles vállalatnak azonos szintű támogatásra van joga a külföldi vásárokon való részvétellel kapcsolatban. Az olasz hatóságok megerősítették, a tárgyalt ösztönző által támogatott költségekbe beleértendők az egy olasz vállalkozás állandó külföldi telephelyénél felmerült költségek is, amely a székhelytől olyan mértékű függetlenséget élvez, amelyet a TUIR 162. cikke vagy a telephelynek otthont adó országgal kötött vonatkozó hatályos adózási megállapodások előírnak.

| (28) | Olaszország mindamellett fenntartja, hogy a kérdéses kedvezmény csak akkor alkalmazható, ha az összegek közvetlenül egy olasz támogatottnál merülnek fel, amint erről a DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja rendelkezik. Ez arra kényszeríti az olasz vállalkozások állandó telephelyeit vagy külföldi leányvállalatait, hogy az említett költségeket közvetlenül felszámítsák az olasz központnak, hogy így az részesülhessen az adólevonásból, ily módon valójában kizárva a kedvezményből az olasz székhelyű vállalatok külföldi állandó telephelyeit. A Bizottság végül azt a következtetést vonja le, hogy az intézkedés ezért sem tűnik minden Olaszországban adóköteles vállalkozás számára egyenlő mértékben hozzáférhetőnek. |
| --- | --- |

(28)

Olaszország mindamellett fenntartja, hogy a kérdéses kedvezmény csak akkor alkalmazható, ha az összegek közvetlenül egy olasz támogatottnál merülnek fel, amint erről a DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja rendelkezik. Ez arra kényszeríti az olasz vállalkozások állandó telephelyeit vagy külföldi leányvállalatait, hogy az említett költségeket közvetlenül felszámítsák az olasz központnak, hogy így az részesülhessen az adólevonásból, ily módon valójában kizárva a kedvezményből az olasz székhelyű vállalatok külföldi állandó telephelyeit. A Bizottság végül azt a következtetést vonja le, hogy az intézkedés ezért sem tűnik minden Olaszországban adóköteles vállalkozás számára egyenlő mértékben hozzáférhetőnek.

| (29) | Az intézkedés végső soron biztosan sérti a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. Olaszország alapjában véve fenntartja, hogy az intézkedés egyáltalán nem sérti a versenyt, vagyis – másképpen fogalmazva – a versenyre gyakorolt hatás az intézkedés rövid időtartama miatt nem jelentős. |
| --- | --- |

(29)

Az intézkedés végső soron biztosan sérti a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. Olaszország alapjában véve fenntartja, hogy az intézkedés egyáltalán nem sérti a versenyt, vagyis – másképpen fogalmazva – a versenyre gyakorolt hatás az intézkedés rövid időtartama miatt nem jelentős.

| (30) | Az intézkedés hatásait figyelembe véve a Bizottság megerősíti a hivatalos eljárás megindításakor tett értékelését. A Bíróság rögzült joggyakorlata (5) szerint ahhoz, hogy egy intézkedés torzítsa a versenyt, elegendő, ha a támogatás címzettje a versenyre nyitott piacokon áll versenyben más vállalatokkal. A Bizottság nyomatékosan újra felhívja rá a figyelmet, hogy az intézkedés torzítja a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet, mert célkitűzései és hatásai specifikusan arra irányulnak, hogy javítsák a kedvezményezettek kereskedelmi feltételeit áruiknak külföldi piacokra való exportálásában, és így közvetlenül érintik a nemzetközi kereskedelemmel – ideértve a Közösségen belüli kereskedelmet is – foglalkozó vállalkozásokat. Ezenkívül a Közösségen kívülre történő exporttevékenység támogatása is sértheti a belső kereskedelmet és torzíthatja a Közösségen belüli versenyt (6). |
| --- | --- |

(30)

Az intézkedés hatásait figyelembe véve a Bizottság megerősíti a hivatalos eljárás megindításakor tett értékelését. A Bíróság rögzült joggyakorlata (5) szerint ahhoz, hogy egy intézkedés torzítsa a versenyt, elegendő, ha a támogatás címzettje a versenyre nyitott piacokon áll versenyben más vállalatokkal. A Bizottság nyomatékosan újra felhívja rá a figyelmet, hogy az intézkedés torzítja a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet, mert célkitűzései és hatásai specifikusan arra irányulnak, hogy javítsák a kedvezményezettek kereskedelmi feltételeit áruiknak külföldi piacokra való exportálásában, és így közvetlenül érintik a nemzetközi kereskedelemmel – ideértve a Közösségen belüli kereskedelmet is – foglalkozó vállalkozásokat. Ezenkívül a Közösségen kívülre történő exporttevékenység támogatása is sértheti a belső kereskedelmet és torzíthatja a Közösségen belüli versenyt (6).

| (31) | A Bizottság nem fogadhatja el az intézkedésnek a versenyre gyakorolt korlátozott hatásaira vonatkozó érvelést, mert az a tény, hogy az intézkedés csak egy évig marad hatályban nem zárja ki, hogy a szóban forgó költségek elég nagyok legyenek ahhoz, hogy bizonyos piacokra jelentős hatást gyakoroljanak. Ez különösen ott igaz, ahol a támogatottak nagyvállalatok, amelyek általában számos vásáron részt vesznek. Ezenkívül – mivel a támogatás abszolút értelemben nincs korlátozva – a támogatás összege lényeges lehetne. A támogatás összegének korlátozása semmiképpen sem lenne elegendő a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem lehetséges torzulásának kizárására. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság nem fogadhatja el az intézkedésnek a versenyre gyakorolt korlátozott hatásaira vonatkozó érvelést, mert az a tény, hogy az intézkedés csak egy évig marad hatályban nem zárja ki, hogy a szóban forgó költségek elég nagyok legyenek ahhoz, hogy bizonyos piacokra jelentős hatást gyakoroljanak. Ez különösen ott igaz, ahol a támogatottak nagyvállalatok, amelyek általában számos vásáron részt vesznek. Ezenkívül – mivel a támogatás abszolút értelemben nincs korlátozva – a támogatás összege lényeges lehetne. A támogatás összegének korlátozása semmiképpen sem lenne elegendő a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem lehetséges torzulásának kizárására.

| (32) | Ezenkívül ésszerűnek tűnik a feltételezés, mely szerint az intézkedés hatályának rövid időtartama nem teszi lehetővé a támogatásból való részesülést azon cégeknek, amelyek általában nem vesznek részt vásárokon; különösen, ha az említett cégeknek olyan döntéseket kell meghozniuk, mint hogy belépjenek-e egy új piacra. Ezért úgy tűnik, az intézkedés túlnyomórészt a vásárokon már eleve rendszeresen részt vevő cégek előnyhöz juttatását célozza, ideértve azokat is, amelyek fő üzleti célkitűzése kifejezetten termékek vásárokon való kiállításának megszervezése és lebonyolítása, és amelyek aránytalan mértékben húznának hasznot a kérdéses ösztönzőből, amennyiben nincsenek kimondottan kizárva a DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásából. |
| --- | --- |

(32)

Ezenkívül ésszerűnek tűnik a feltételezés, mely szerint az intézkedés hatályának rövid időtartama nem teszi lehetővé a támogatásból való részesülést azon cégeknek, amelyek általában nem vesznek részt vásárokon; különösen, ha az említett cégeknek olyan döntéseket kell meghozniuk, mint hogy belépjenek-e egy új piacra. Ezért úgy tűnik, az intézkedés túlnyomórészt a vásárokon már eleve rendszeresen részt vevő cégek előnyhöz juttatását célozza, ideértve azokat is, amelyek fő üzleti célkitűzése kifejezetten termékek vásárokon való kiállításának megszervezése és lebonyolítása, és amelyek aránytalan mértékben húznának hasznot a kérdéses ösztönzőből, amennyiben nincsenek kimondottan kizárva a DL 269/2003 törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásából.

2.   Az intézkedés jogszerűsége

| (33) | Az olasz hatóságok a Bizottság előzetes értesítése nélkül léptették hatályba az intézkedést, tehát nem teljesítették az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében leírt kötelezettségüket. Amennyiben egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősül és a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül lép hatályba, jogszerűtlen támogatásnak számít. |
| --- | --- |

(33)

Az olasz hatóságok a Bizottság előzetes értesítése nélkül léptették hatályba az intézkedést, tehát nem teljesítették az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében leírt kötelezettségüket. Amennyiben egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősül és a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül lép hatályba, jogszerűtlen támogatásnak számít.

3.   Összeegyeztethetőség

| (34) | Amennyiben egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősül, annak összeegyeztethetőségét az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében leírt kivételek alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(34)

Amennyiben egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősül, annak összeegyeztethetőségét az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében leírt kivételek alapján kell értékelni.

| (35) | Az olasz hatóságok nem vitatták kimondottan a Bizottság 2004. március 18-i, a hivatalos vizsgálatot megindító levelében leírt értékelését, amely szerint jelen esetben az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett egyik olyan kivétel sem alkalmazható, amelynek hatására az állami támogatások összeegyeztethetőnek tekinthetők a közös piaccal. A Bizottság ezért megerősíti értékelését, amelyet 2004. március 18-i levelének 25–32. pontjában már kifejtett. |
| --- | --- |

(35)

Az olasz hatóságok nem vitatták kimondottan a Bizottság 2004. március 18-i, a hivatalos vizsgálatot megindító levelében leírt értékelését, amely szerint jelen esetben az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett egyik olyan kivétel sem alkalmazható, amelynek hatására az állami támogatások összeegyeztethetőnek tekinthetők a közös piaccal. A Bizottság ezért megerősíti értékelését, amelyet 2004. március 18-i levelének 25–32. pontjában már kifejtett.

| (36) | Jelen esetben a juttatások olyan költségekhez vannak kötve, amelyek sem a csoportmentességi rendeletek, sem a közösségi iránymutatások szerint nem fogadhatók el támogatásnak. Ami pedig kimondottan a vásárokon való részvételt illeti, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (7)
   (8) 5. cikkének b) pontja megállapítja, a vásárokon való részvétel támogatásai csak akkor számolhatók el, ha nem múlják felül az elszámolható költségek 50 %-át és egy KKV egy bizonyos vásáron vagy kiállításon való első részvételére vonatkoznak, miközben a vizsgált adózási ösztönző minden vállalat bármely vásáron felmerülő minden költségére vonatkozik. |
| --- | --- |

(36)

Jelen esetben a juttatások olyan költségekhez vannak kötve, amelyek sem a csoportmentességi rendeletek, sem a közösségi iránymutatások szerint nem fogadhatók el támogatásnak. Ami pedig kimondottan a vásárokon való részvételt illeti, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (7)
   (8) 5. cikkének b) pontja megállapítja, a vásárokon való részvétel támogatásai csak akkor számolhatók el, ha nem múlják felül az elszámolható költségek 50 %-át és egy KKV egy bizonyos vásáron vagy kiállításon való első részvételére vonatkoznak, miközben a vizsgált adózási ösztönző minden vállalat bármely vásáron felmerülő minden költségére vonatkozik.

| (37) | Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében említett kivételek – magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területei gazdaságának nyújtott támogatás – nem alkalmazhatók ebben az esetben. |
| --- | --- |

(37)

Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében említett kivételek – magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területei gazdaságának nyújtott támogatás – nem alkalmazhatók ebben az esetben.

| (38) | Nem alkalmazható az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett kivétel sem, az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(38)

Nem alkalmazható az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett kivétel sem, az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (39) | Ugyanígy nem tekinthető az intézkedés közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek sem, és az Olaszország gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére sem irányul, amint ez az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában van leírva. Szintén nem irányul a kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítására, amint ezt az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja megállapítja. |
| --- | --- |

(39)

Ugyanígy nem tekinthető az intézkedés közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek sem, és az Olaszország gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére sem irányul, amint ez az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában van leírva. Szintén nem irányul a kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítására, amint ezt az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja megállapítja.

| (40) | Végül az intézkedést az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni. Eszerint jóváhagyható az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az intézkedés által jóváhagyott adózási könnyítések nem kötődnek bizonyos befektetésekhez, munkahelyteremtéshez vagy bizonyos projektekhez. Egyszerűen azon adókötelezettségek csökkentését jelentik, amelyeket az érdekelt vállalkozásoknak exporttevékenységük során normálisan be kellene fizetniük, és ezért exporthoz kapcsolódó működési állami támogatásnak kell tekinteni őket. Az állandó bizottsági gyakorlatnak megfelelően az ilyen támogatások nem tekinthetők a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(40)

Végül az intézkedést az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni. Eszerint jóváhagyható az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az intézkedés által jóváhagyott adózási könnyítések nem kötődnek bizonyos befektetésekhez, munkahelyteremtéshez vagy bizonyos projektekhez. Egyszerűen azon adókötelezettségek csökkentését jelentik, amelyeket az érdekelt vállalkozásoknak exporttevékenységük során normálisan be kellene fizetniük, és ezért exporthoz kapcsolódó működési állami támogatásnak kell tekinteni őket. Az állandó bizottsági gyakorlatnak megfelelően az ilyen támogatások nem tekinthetők a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| (41) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy – még ha meg is bizonyosodott volna afelől, hogy az intézkedés olyan gazdasági tevékenységek fejlődését mozdítja elő, mint az olasz vállalatok nemzetközibbé válása a kereskedelem volumenének ebből következő növekedésével – nem tudja kizárni, hogy az ebből fakadó, a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt hatásoknak a közös érdekkel ellentétes hozadéka is lenne. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy – még ha meg is bizonyosodott volna afelől, hogy az intézkedés olyan gazdasági tevékenységek fejlődését mozdítja elő, mint az olasz vállalatok nemzetközibbé válása a kereskedelem volumenének ebből következő növekedésével – nem tudja kizárni, hogy az ebből fakadó, a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt hatásoknak a közös érdekkel ellentétes hozadéka is lenne.

VI.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (42) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tárgyalt intézkedés által jóváhagyott adózási könnyítések működési állami támogatásnak minősülnek, amelyre egyetlen leírt kivétel sem alkalmazható, és amely ezért a közös piaccal összeegyeztethetetlen. A Bizottság ezenkívül úgy látja, Olaszország jogszerűtlenül léptette hatályba a kérdéses intézkedést. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tárgyalt intézkedés által jóváhagyott adózási könnyítések működési állami támogatásnak minősülnek, amelyre egyetlen leírt kivétel sem alkalmazható, és amely ezért a közös piaccal összeegyeztethetetlen. A Bizottság ezenkívül úgy látja, Olaszország jogszerűtlenül léptette hatályba a kérdéses intézkedést.

| (43) | Amennyiben bebizonyosodik, hogy egy jogszerűtlenül jóváhagyott állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal, természetes következmény, hogy a támogatottaktól ezt vissza kell követelni. A visszatérítés által a lehető legnagyobb mértékben visszaáll a támogatás előtti versenyhelyzet. |
| --- | --- |

(43)

Amennyiben bebizonyosodik, hogy egy jogszerűtlenül jóváhagyott állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal, természetes következmény, hogy a támogatottaktól ezt vissza kell követelni. A visszatérítés által a lehető legnagyobb mértékben visszaáll a támogatás előtti versenyhelyzet.

| (44) | Jóllehet jelen eljárás még azon adóév vége előtt lezárult, amelyben az intézkedés kifejti hatását, vagyis mielőtt a támogatottak java része által befizetett adó véglegessé válik, a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a vállalkozások már részesültek támogatásban, például a folyó adóévre vonatkozó kisebb adóelőlegek formájában. A Bizottság rámutat, a hivatalos vizsgálat megindítását követően az olasz hatóságok nyilvánosan értesítették az intézkedés lehetséges támogatottjait a lehetséges következményekről arra az esetre, ha a Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses intézkedés összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. A támogatottaknak már esetlegesen rendelkezésére bocsátott támogatások visszakövetelésének végrehajtása érdekében a Bizottság mindazonáltal szükségesnek látja, hogy Olaszország a jelen határozat keltétől számított két hónapon belül elrendelje a támogatások kamatokkal növelt visszafizetését az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági határozat (9) szerint. Különösen akkor, ha a folyó adóévre vonatkozó adóbefizetések csökkentésével a támogatás már megvalósult, Olaszországnak a 2004-re előírt utolsó befizetéssel a teljes adót be kell szednie. Mindenesetre a teljes visszatérítést legkésőbb a jelen határozat bejelentési időpontját követő első adóév végéig be kell fejezni. |
| --- | --- |

(44)

Jóllehet jelen eljárás még azon adóév vége előtt lezárult, amelyben az intézkedés kifejti hatását, vagyis mielőtt a támogatottak java része által befizetett adó véglegessé válik, a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a vállalkozások már részesültek támogatásban, például a folyó adóévre vonatkozó kisebb adóelőlegek formájában. A Bizottság rámutat, a hivatalos vizsgálat megindítását követően az olasz hatóságok nyilvánosan értesítették az intézkedés lehetséges támogatottjait a lehetséges következményekről arra az esetre, ha a Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses intézkedés összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. A támogatottaknak már esetlegesen rendelkezésére bocsátott támogatások visszakövetelésének végrehajtása érdekében a Bizottság mindazonáltal szükségesnek látja, hogy Olaszország a jelen határozat keltétől számított két hónapon belül elrendelje a támogatások kamatokkal növelt visszafizetését az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági határozat (9) szerint. Különösen akkor, ha a folyó adóévre vonatkozó adóbefizetések csökkentésével a támogatás már megvalósult, Olaszországnak a 2004-re előírt utolsó befizetéssel a teljes adót be kell szednie. Mindenesetre a teljes visszatérítést legkésőbb a jelen határozat bejelentési időpontját követő első adóév végéig be kell fejezni.

| (45) | A jelen döntéshez csatolt kérdőív használatával Olaszország köteles bemutatni a Bizottságnak az érdekelt támogatottak listáját, és köteles világosan részletezni a tervezett és már elfogadott intézkedéseket a jogszerűtlen állami támogatás azonnali és hatékony visszatérítéséért. Jelen határozattól számított két hónapon belül el kell küldeni a Bizottságnak minden olyan dokumentumot is, amely igazolja visszatérítési eljárás megindítását a jogszerűtlen támogatás haszonélvezőivel szemben (pl. körlevelek, visszatérítési rendeletek stb.). |
| --- | --- |

(45)

A jelen döntéshez csatolt kérdőív használatával Olaszország köteles bemutatni a Bizottságnak az érdekelt támogatottak listáját, és köteles világosan részletezni a tervezett és már elfogadott intézkedéseket a jogszerűtlen állami támogatás azonnali és hatékony visszatérítéséért. Jelen határozattól számított két hónapon belül el kell küldeni a Bizottságnak minden olyan dokumentumot is, amely igazolja visszatérítési eljárás megindítását a jogszerűtlen támogatás haszonélvezőivel szemben (pl. körlevelek, visszatérítési rendeletek stb.).

| (46) | Jelen határozat az egész intézkedésre, mint olyanra vonatkozik, és azonnal végre kell hajtani, ideértve az intézkedésnek megfelelően jóváhagyott támogatások visszatérítését is. Ez mindazonáltal nem veszélyezteti azt a lehetőséget, hogy az egyedi esetben jóváhagyott támogatások, vagy azok egy része összeegyeztethetőnek minősül, különösen a KKV-knak nyújtott támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendelet 5. cikkének b) pontja értelmében, |
| --- | --- |

(46)

Jelen határozat az egész intézkedésre, mint olyanra vonatkozik, és azonnal végre kell hajtani, ideértve az intézkedésnek megfelelően jóváhagyott támogatások visszatérítését is. Ez mindazonáltal nem veszélyezteti azt a lehetőséget, hogy az egyedi esetben jóváhagyott támogatások, vagy azok egy része összeegyeztethetőnek minősül, különösen a KKV-knak nyújtott támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendelet 5. cikkének b) pontja értelmében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A DL 269 sz. törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában leírt állami támogatás, amely adózási ösztönzőket hagy jóvá a külföldi vásárokon részt vevő vállalkozásoknak, és amelyet Olaszország jogszerűtlenül, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével léptetett hatályba, összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

Olaszország köteles megszüntetni az első bekezdésben említett intézkedést.

2. cikk

(1)   Olaszország minden szükséges intézkedést köteles megtenni, hogy a kedvezményezettektől visszakövetelje az 1. cikkben említett támogatást, amelyet jogszerűtlenül bocsátott rendelkezésükre.

A visszatérítést késedelem nélkül, a nemzeti jog által meghatározott eljárások szerint kell végrehajtani.

(2)   Amennyiben a folyó adóévre vonatkozó adóelőlegek csökkentésével a támogatás már megvalósult, Olaszországnak a 2004-re előírt utolsó befizetéssel a teljes adót be kell szednie.

Minden egyéb esetben Olaszország köteles visszakövetelni az adót legkésőbb a jelen határozat bejelentési időpontját követő első adóév végéig.

(3)   Attól az időponttól kezdve, hogy a támogatott rendelkezésére áll, egészen a tényleges visszatérítés időpontjáig a visszatérítendő támogatás kamatterhekkel növekszik, amelyeket a 794/2004/EK rendelet 9., 10., és 11. cikkének rendelkezéseivel összhangban kell kiszámolni.

3. cikk

A jelen határozat értesítési idejétől számított két hónapon belül Olaszország a csatolt kérdőív által közli a Bizottsággal az ezen határozatnak való megfelelés érdekében elfogadott intézkedéseket.

Az előző bekezdésben említett határidőn belül Olaszország köteles:

| a) | elrendelni a jogszerűtlen támogatás kamatterhekkel növelt visszatérítését az 1. cikkben említett támogatás minden kedvezményezettjének; |
| --- | --- |

a)

elrendelni a jogszerűtlen támogatás kamatterhekkel növelt visszatérítését az 1. cikkben említett támogatás minden kedvezményezettjének;

| b) | bemutatni minden olyan dokumentumot, amely igazolja visszatérítési eljárás megindítását a jogszerűtlen támogatás kedvezményezettjeivel szemben. |
| --- | --- |

b)

bemutatni minden olyan dokumentumot, amely igazolja visszatérítési eljárás megindítását a jogszerűtlen támogatás kedvezményezettjeivel szemben.

4. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 14-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 221., 2004.9.3., 2. o.

1

(2)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

2

(3)  Lásd 1. lábjegyzet.

3

(4)  A Bíróság a 6/69. és 11/69. sz. Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság egyesített ügyekben hozott ítélete (EBHT 1969., 523. o.); az 57/86. sz. Görög Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélet (EBHT 1988., 2855. o.); a C-501/00. sz. Spanyol Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélet.

4

Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság

Görög Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága

Spanyol Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága

(5)  Lásd például az Elsőfokú Bíróságnak a T-214/95. sz. Het Vlaamse Gewest (Flamand régió) kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélete (EBHT 1998., II-717. o.).

5

Het Vlaamse Gewest (Flamand régió) kontra Európai Közösségek Bizottsága

(6)  A Bíróság a C-142/87. sz. Belga Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott, 1990. március 21-i ítélete (EBHT 1990., I-959. o.).

6

Belga Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága

(7)  A szöveg tartalmilag hibás. Ez a mondat helyesen így olvasandó: „Ami pedig kimondottan a vásárokon való részvételt illeti, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet...”. A rendelet a HL L 10., 2001.1.13. számának 33. oldalán található, nem pedig az 1. oldalon, amint ez a 7. lábjegyzetben olvasható.

7

(8)  HL L 10., 2001.1.13., 1. o.

8

(9)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

9

---

MELLÉKLET

A Bizottságnak az Olaszország által a külföldi kereskedelmi vásárokon részt vevő vállalatoknak adózási ösztönzők formájában nyújtott C12/04 állami támogatásról szóló határozatának végrehajtásával kapcsolatos információk

1.   A támogatottak teljes száma és a visszatérítendő támogatás teljes összege

| 1.1. | Fejtsék ki részletesen, milyen módon kerül kiszámításra az egyes kedvezményezettektől visszatérítendő támogatás összege:






  — | Tőke; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Fejtsék ki részletesen, milyen módon kerül kiszámításra az egyes kedvezményezettektől visszatérítendő támogatás összege:

—

Tőke;

| — | Kamatok. |
| --- | --- |

—

Kamatok.

| 1.2. | Az intézkedés alapján jóváhagyott jogszerűtlen támogatás teljes visszatérítendő összege (bruttó támogatási egyenérték; ...-i árakon)? |
| --- | --- |

1.2.

Az intézkedés alapján jóváhagyott jogszerűtlen támogatás teljes visszatérítendő összege (bruttó támogatási egyenérték; ...-i árakon)?

| 1.3. | Azon támogatottak teljes száma, amelyektől vissza kell követelni a jelen intézkedés keretében jogszerűtlenül jóváhagyott támogatást. |
| --- | --- |

1.3.

Azon támogatottak teljes száma, amelyektől vissza kell követelni a jelen intézkedés keretében jogszerűtlenül jóváhagyott támogatást.

2.   Tervezett és már elfogadott intézkedések a támogatás visszatérítéséért

| 2.1. | Kérjük, fejtsék ki részletesen, milyen intézkedéseket terveznek, és milyen intézkedéseket fogadtak már el a támogatások azonnali és hatékony visszatérítéséért. Részletezzék az említett intézkedések jogalapját. |
| --- | --- |

2.1.

Kérjük, fejtsék ki részletesen, milyen intézkedéseket terveznek, és milyen intézkedéseket fogadtak már el a támogatások azonnali és hatékony visszatérítéséért. Részletezzék az említett intézkedések jogalapját.

| 2.2. | Mikorra fejeződik be teljesen a visszatérítés? |
| --- | --- |

2.2.

Mikorra fejeződik be teljesen a visszatérítés?

3.   Az egyes támogatottakra vonatkozó információk

A mellékelt táblázatban adják meg minden olyan kedvezményezett adatait, amelytől vissza kell követelni a támogatási intézkedés keretében jogszerűtlenül jóváhagyott támogatást.

| A támogatott azonosító adatai | A jogszerűtlenül jóváhagyott támogatás összege (1)

  pénznem: ... | Visszatérített összeg (2)

  pénznem: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

A támogatott azonosító adatai

A jogszerűtlenül jóváhagyott támogatás összege (1)

pénznem: ...

Visszatérített összeg (2)

pénznem: ...

---

(1)  A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott támogatás összege (bruttó támogatási egyenérték formájában; ...-i árakon).

(2)

| (°) | Visszatérített összeg (kamatokkal). |
| --- | --- |

(°)

Visszatérített összeg (kamatokkal).

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/48

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 20.)

Németország által a Greußener Salamifabrik GmbH húsfeldolgozó üzem javára nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2005) 2725. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2005/920/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,

az érintett felek említett cikkeknek (1) megfelelően észrevételeik megtételére történő felkérését követően, és tekintettel e véleményekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Az intézkedésről az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése alapján az 1997. november 6-i levéllel küldtek értesítést. A kedvezményezett nyilvánvalóan már korábban kapott hasonló támogatást. Az intézkedést ezért felvették azon támogatások jegyzékébe, amelyekről nem küldtek értesítést. Az 1998. február 4-i, 1998. június 10-i és 1999. február 4-i leveleivel Németország a Bizottságnak további információkat küldött. |
| --- | --- |

(1)

Az intézkedésről az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése alapján az 1997. november 6-i levéllel küldtek értesítést. A kedvezményezett nyilvánvalóan már korábban kapott hasonló támogatást. Az intézkedést ezért felvették azon támogatások jegyzékébe, amelyekről nem küldtek értesítést. Az 1998. február 4-i, 1998. június 10-i és 1999. február 4-i leveleivel Németország a Bizottságnak további információkat küldött.

| (2) | Az 1999. június 7-i levelével a Bizottság közölte Németországgal arra vonatkozó határozatát, hogy a szóban forgó támogatás miatt megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(2)

Az 1999. június 7-i levelével a Bizottság közölte Németországgal arra vonatkozó határozatát, hogy a szóban forgó támogatás miatt megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (3) | A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (2) tették közzé. A Bizottság az érintetteket véleménynyilvánításra kérte fel. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (2) tették közzé. A Bizottság az érintetteket véleménynyilvánításra kérte fel.

| (4) | A beérkezett véleményeket Németországnak azzal a kéréssel továbbították, hogy nyilvánítson véleményt. Németország észrevételei a 2000. február 23-i levéllel érkeztek meg. |
| --- | --- |

(4)

A beérkezett véleményeket Németországnak azzal a kéréssel továbbították, hogy nyilvánítson véleményt. Németország észrevételei a 2000. február 23-i levéllel érkeztek meg.

| (5) | A 2005. május 18-án kelt, 2005. május 23-án beérkezett levelével Németország az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (3) szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (7) bekezdésére hivatkozva a Bizottságot arra kérte, hogy a rendelkezésére álló információk alapján határozatot bocsásson ki. |
| --- | --- |

(5)

A 2005. május 18-án kelt, 2005. május 23-án beérkezett levelével Németország az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (3) szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (7) bekezdésére hivatkozva a Bizottságot arra kérte, hogy a rendelkezésére álló információk alapján határozatot bocsásson ki.

II.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (6) | A kedvezményben részesített vállalat, a Greußener Salamifabrik GmbH egy húsfeldolgozó üzem volt, mely különböző fajtájú kolbász- és húskészítményeket gyártott és értékesített. A vállalat nem foglalkozik állatok levágásával, hanem levágott húst dolgoz fel. A Németország által rendelkezésre bocsátott információk szerint 1999. október 1-jén a Greußener Salamifabrik GmbH vagyonára fizetésképtelenségi eljárást indítottak. A Bizottságot az eljárás eredményéről nem tájékoztatták. Úgy tűnik azonban, hogy a vállalat létesítményeit legalábbis – „Greußener Salami- und Schinkenfabrik GmbH” név alatt – tovább üzemeltették. A jelen határozatban álló észrevételek azonban a később fizetésképtelenné vált Greußener Salamifabrik GmbH cégre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

A kedvezményben részesített vállalat, a Greußener Salamifabrik GmbH egy húsfeldolgozó üzem volt, mely különböző fajtájú kolbász- és húskészítményeket gyártott és értékesített. A vállalat nem foglalkozik állatok levágásával, hanem levágott húst dolgoz fel. A Németország által rendelkezésre bocsátott információk szerint 1999. október 1-jén a Greußener Salamifabrik GmbH vagyonára fizetésképtelenségi eljárást indítottak. A Bizottságot az eljárás eredményéről nem tájékoztatták. Úgy tűnik azonban, hogy a vállalat létesítményeit legalábbis – „Greußener Salami- und Schinkenfabrik GmbH” név alatt – tovább üzemeltették. A jelen határozatban álló észrevételek azonban a később fizetésképtelenné vált Greußener Salamifabrik GmbH cégre vonatkoznak.

| (7) | A folyamatos forgalomcsökkenés oda vezetett, hogy a vállalat 1995. óta veszteségeket könyvelt el, és az üzemi pénzforgalom 1995-től negatív volt. 1996 szeptemberében Dr. Zimmermann & Partner által készített jelentés arra enged következtetni, hogy a vállalat pénzforgalmi helyzete akkoriban rendkívül kritikus volt. Azt, hogy a vállalat pénzügyi nehézségekkel küzdött, a Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatában (4) közölték, és a vizsgálati eljárás során nem kérdőjelezték meg. Felmerült a Greußener Salamifabrik szerkezetátalakításának szükségessége, amelynek finanszírozásához a vállalatnak 1996 negyedik negyedévében (a Dresdner Bank AG-nál 375 000 DEM és a Sparkasse Erfurt-nál 725 000 DEM összegű) kiegészítő kölcsönt kellett felvennie. A Thüringer Aufbaubank mindkét kölcsönre 80 %-os, 880 000 DEM összeget lefedő kézfizető kezességet vállalt. Erről a kezességről a Bizottság tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levelének rendelkezéseit megsértve a Bizottságot nem értesítették; ezt a továbbiakban 1. támogatásnak nevezzük. |
| --- | --- |

(7)

A folyamatos forgalomcsökkenés oda vezetett, hogy a vállalat 1995. óta veszteségeket könyvelt el, és az üzemi pénzforgalom 1995-től negatív volt. 1996 szeptemberében Dr. Zimmermann & Partner által készített jelentés arra enged következtetni, hogy a vállalat pénzforgalmi helyzete akkoriban rendkívül kritikus volt. Azt, hogy a vállalat pénzügyi nehézségekkel küzdött, a Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatában (4) közölték, és a vizsgálati eljárás során nem kérdőjelezték meg. Felmerült a Greußener Salamifabrik szerkezetátalakításának szükségessége, amelynek finanszírozásához a vállalatnak 1996 negyedik negyedévében (a Dresdner Bank AG-nál 375 000 DEM és a Sparkasse Erfurt-nál 725 000 DEM összegű) kiegészítő kölcsönt kellett felvennie. A Thüringer Aufbaubank mindkét kölcsönre 80 %-os, 880 000 DEM összeget lefedő kézfizető kezességet vállalt. Erről a kezességről a Bizottság tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levelének rendelkezéseit megsértve a Bizottságot nem értesítették; ezt a továbbiakban 1. támogatásnak nevezzük.

| (8) | 1997. január 8-án az Ergewa GmbH átvette a kedvezményben részesült vállalat üzletrészeinek 75 %-át. Az új tulajdonos az Oroszországba irányuló, nem biztosított exportüzletekből származó követelésekre külön értékhelyesbítéseket, valamint készletleértékelést hajtott végre összesen 1,2 millió DEM összegben. Ez az értékesítések további csökkenésével együtt a mérleg kedvezőtlen alakulásához vezetett, amely újbóli szerkezetátalakítást tett szükségessé. |
| --- | --- |

(8)

1997. január 8-án az Ergewa GmbH átvette a kedvezményben részesült vállalat üzletrészeinek 75 %-át. Az új tulajdonos az Oroszországba irányuló, nem biztosított exportüzletekből származó követelésekre külön értékhelyesbítéseket, valamint készletleértékelést hajtott végre összesen 1,2 millió DEM összegben. Ez az értékesítések további csökkenésével együtt a mérleg kedvezőtlen alakulásához vezetett, amely újbóli szerkezetátalakítást tett szükségessé.

| (9) | Németország 1997. november 6-i értesítésében világossá tette, hogy a Greußener Salamifabrik 1997. évi forgalmi és bevételi céljait nem érte el, a vállalat állandóan fizetésképtelenség veszélyében van, és ebből következik, hogy a vállalat nem képes többé a bankokkal szembeni visszafizetési kötelezettségeinek eleget tenni. 1997 augusztusában ezért a Schitag, Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG a Greußener Salamifabrik GmbH számára új átalakítási koncepciót készített. Az új átalakítási koncepció háromféle intézkedést irányzott elő.






  a) | A pénzügyi szerkezet rendezése:






  — | a vállalat adóságok alóli részbeni tehermentesítése követelésekről való lemondás útján, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Németország 1997. november 6-i értesítésében világossá tette, hogy a Greußener Salamifabrik 1997. évi forgalmi és bevételi céljait nem érte el, a vállalat állandóan fizetésképtelenség veszélyében van, és ebből következik, hogy a vállalat nem képes többé a bankokkal szembeni visszafizetési kötelezettségeinek eleget tenni. 1997 augusztusában ezért a Schitag, Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG a Greußener Salamifabrik GmbH számára új átalakítási koncepciót készített. Az új átalakítási koncepció háromféle intézkedést irányzott elő.

a)

A pénzügyi szerkezet rendezése:

—

a vállalat adóságok alóli részbeni tehermentesítése követelésekről való lemondás útján,

| — | a meglévő banki kötelezettségek átütemezése révén, |
| --- | --- |

—

a meglévő banki kötelezettségek átütemezése révén,

| — | a társasági tagok általi tőkebefizetés révén; |
| --- | --- |

—

a társasági tagok általi tőkebefizetés révén;

| b) | Új értékesítési koncepció kidolgozása és megvalósítása; |
| --- | --- |

b)

Új értékesítési koncepció kidolgozása és megvalósítása;

| c) | Költségcsökkentési intézkedések. |
| --- | --- |

c)

Költségcsökkentési intézkedések.

1.   Pénzügyi szerkezet

| (10) | A szerkezetátalakítás részeként a Sparkasse Erfurt lemondott egy 1,7 millió DEM összegű követelésről. Kompenzálásként a Thüringer Aufbaubank (állami bank) által egy 725 000 DEM összegű kölcsönre korábban vállalt kezességet (vö. a (7) preambulumbekezdéssel) vettek részben igénybe; a szerkezetátalakítás keretében 370 000 DEM összeget (a kezesség összegének 64 %-át) fizettek a Sparkasse Erfurt-nak. Ezenkívül egy olyan kezességet vettek részben igénybe, amelyet a Bürgschaftsbank Thüringen GmbH (magánbank) 1993-ban 1 millió DEM összegű kölcsönre vállalt; 590 000 DEM összeget (a kezesség összegének 74 %-át) fizettek a Sparkasse Erfurt-nak. |
| --- | --- |

(10)

A szerkezetátalakítás részeként a Sparkasse Erfurt lemondott egy 1,7 millió DEM összegű követelésről. Kompenzálásként a Thüringer Aufbaubank (állami bank) által egy 725 000 DEM összegű kölcsönre korábban vállalt kezességet (vö. a (7) preambulumbekezdéssel) vettek részben igénybe; a szerkezetátalakítás keretében 370 000 DEM összeget (a kezesség összegének 64 %-át) fizettek a Sparkasse Erfurt-nak. Ezenkívül egy olyan kezességet vettek részben igénybe, amelyet a Bürgschaftsbank Thüringen GmbH (magánbank) 1993-ban 1 millió DEM összegű kölcsönre vállalt; 590 000 DEM összeget (a kezesség összegének 74 %-át) fizettek a Sparkasse Erfurt-nak.

| (11) | Ezenkívül a Dresdner Bank Erfurt refinanszírozott egy 2,5 millió DEM összegű kölcsönt, amelyet a Sparkasse Erfurt nyújtott. A Dresdner Bank mindazonáltal ezt a kölcsönt csak azzal a feltétellel nyújtotta, hogy a Thüringer Aufbaubank a kölcsön 80 %-ra kezességet vállalt. |
| --- | --- |

(11)

Ezenkívül a Dresdner Bank Erfurt refinanszírozott egy 2,5 millió DEM összegű kölcsönt, amelyet a Sparkasse Erfurt nyújtott. A Dresdner Bank mindazonáltal ezt a kölcsönt csak azzal a feltétellel nyújtotta, hogy a Thüringer Aufbaubank a kölcsön 80 %-ra kezességet vállalt.

| (12) | Az új 2 millió DEM összegű kezességről, valamint a korábbi kezesség részbeni igénybevételéről (370 000 DEM) a Bizottságot az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint, valamint annak a tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levele szerint az 1997. november 6-i levéllel értesítették. Ezt a két intézkedést a következőkben együttesen 2. támogatásnak nevezzük. Németország 1999. február 4-i levelében, majd ismételten a 2005. május 18-i levelében közölte, hogy a Thüringer Aufbaubank 2 millió DEM összegű kezessége csak a Bizottság általi engedélyezés feltétele mellett nyújtható. |
| --- | --- |

(12)

Az új 2 millió DEM összegű kezességről, valamint a korábbi kezesség részbeni igénybevételéről (370 000 DEM) a Bizottságot az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint, valamint annak a tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levele szerint az 1997. november 6-i levéllel értesítették. Ezt a két intézkedést a következőkben együttesen 2. támogatásnak nevezzük. Németország 1999. február 4-i levelében, majd ismételten a 2005. május 18-i levelében közölte, hogy a Thüringer Aufbaubank 2 millió DEM összegű kezessége csak a Bizottság általi engedélyezés feltétele mellett nyújtható.

| (13) | A Dresdner Bank Erfurt 2,5 millió DEM összegű kölcsönét kifizették a Greußener Salamifabrik GmbH részére. |
| --- | --- |

(13)

A Dresdner Bank Erfurt 2,5 millió DEM összegű kölcsönét kifizették a Greußener Salamifabrik GmbH részére.

| (14) | Végül az Ergewa GmbH, amely az üzletrészek 75 %-ával rendelkezik, a vállalatnak folyósított még egy 1,5 millió DEM összegű hátrasorolt kölcsönt. |
| --- | --- |

(14)

Végül az Ergewa GmbH, amely az üzletrészek 75 %-ával rendelkezik, a vállalatnak folyósított még egy 1,5 millió DEM összegű hátrasorolt kölcsönt.

2.   Marketingstratégia

| (15) | A marketingstratégia a következő három célt tartalmazza: termékfejlesztés, termékpolitika és az értékesítés előmozdítása. Ezek révén általában erősebb piaci orientációt kellene elérni. |
| --- | --- |

(15)

A marketingstratégia a következő három célt tartalmazza: termékfejlesztés, termékpolitika és az értékesítés előmozdítása. Ezek révén általában erősebb piaci orientációt kellene elérni.

3.   Költségtakarékossági intézkedések

| (16) | A legkönnyebben megvalósítható takarékossági intézkedéseket már egy korábbi szerkezetátalakítás keretében végrehajtották. A szanálási koncepció azonban további költségmegtakarításokat irányzott elő, különösen az áramfogyasztás és a szállítási költségek csökkentése céljából. |
| --- | --- |

(16)

A legkönnyebben megvalósítható takarékossági intézkedéseket már egy korábbi szerkezetátalakítás keretében végrehajtották. A szanálási koncepció azonban további költségmegtakarításokat irányzott elő, különösen az áramfogyasztás és a szállítási költségek csökkentése céljából.

| (17) | A Bizottsághoz eljuttatott információk szerint ezeknek az intézkedéseknek együttesen a vállalatot újra életképessé kellene tenniük és jövedelmezőségét helyre kellene állítaniuk. Ehhez azonban az 1996. évi 6 845 000 DEM-ről 1998. évben 7 millió DEM-re és 1999. évben 8 millió DEM-re való forgalomnövekedésre lett volna szükség. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottsághoz eljuttatott információk szerint ezeknek az intézkedéseknek együttesen a vállalatot újra életképessé kellene tenniük és jövedelmezőségét helyre kellene állítaniuk. Ehhez azonban az 1996. évi 6 845 000 DEM-ről 1998. évben 7 millió DEM-re és 1999. évben 8 millió DEM-re való forgalomnövekedésre lett volna szükség.

| (18) | A Bizottság megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a Greußener Salamifabrik javára végrehajtott említett intézkedéseket illetően, melyek a következőképp foglalhatók össze:






  — | a Thüringer Aufbaubank 1996 decemberében két, összesen 1,1 millió DEM összegű kölcsönre vállalt 80 %-os kezessége (880 000 DEM összegű kezesség), |
| --- | --- | --- |

(18)

A Bizottság megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a Greußener Salamifabrik javára végrehajtott említett intézkedéseket illetően, melyek a következőképp foglalhatók össze:

—

a Thüringer Aufbaubank 1996 decemberében két, összesen 1,1 millió DEM összegű kölcsönre vállalt 80 %-os kezessége (880 000 DEM összegű kezesség),

| — | az egyik kezesség részbeni igénybevétele (370 000 DEM) az 1997. évi szerkezetátalakítás/adósság-átütemezés során, |
| --- | --- |

—

az egyik kezesség részbeni igénybevétele (370 000 DEM) az 1997. évi szerkezetátalakítás/adósság-átütemezés során,

| — | a Thüringer Aufbaubank második 80 %-os kezessége egy 2,5 millió DEM összegű bankkölcsönre (2 millió DEM összegű kezesség) 1997. évben. |
| --- | --- |

—

a Thüringer Aufbaubank második 80 %-os kezessége egy 2,5 millió DEM összegű bankkölcsönre (2 millió DEM összegű kezesség) 1997. évben.

| (19) | Mivel a kezességeket egy pénzügyi nehézségek közt lévő vállalat számára vállalták, a Bizottságnak abból kell kiindulnia, hogy a támogatási elem a támogatás nyújtásának időpontjában a kezesség összegének 100 %-ának, azaz 1996. évben 880 000 DEM-nek és 1997. évben 2 millió DEM-nek, tehát összesen 2,88 millió DEM-nek felel meg. |
| --- | --- |

(19)

Mivel a kezességeket egy pénzügyi nehézségek közt lévő vállalat számára vállalták, a Bizottságnak abból kell kiindulnia, hogy a támogatási elem a támogatás nyújtásának időpontjában a kezesség összegének 100 %-ának, azaz 1996. évben 880 000 DEM-nek és 1997. évben 2 millió DEM-nek, tehát összesen 2,88 millió DEM-nek felel meg.

| (20) | A Bizottság az említett intézkedésekre vonatkozóan megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kétségei voltak afelől, hogy: az intézkedés a Bizottság állami kezességvállalásokról szóló, 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levelével és a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítélésére szolgáló 1994. és 1997. évi iránymutatásokkal (5) összhangban áll-e. Az iránymutatásokra vonatkozóan a Bizottságnak kétségei voltak afelől, hogy a vállalat jövedelmezősége a szerkezetátalakítással helyreállítható, hogy betartották azt az alapelvet, hogy szerkezetátalakítási támogatások csak egyszer nyújthatók és hogy a szerkezetátalakítási terv teljes megvalósításának szükségességét betartották. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság az említett intézkedésekre vonatkozóan megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kétségei voltak afelől, hogy: az intézkedés a Bizottság állami kezességvállalásokról szóló, 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levelével és a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítélésére szolgáló 1994. és 1997. évi iránymutatásokkal (5) összhangban áll-e. Az iránymutatásokra vonatkozóan a Bizottságnak kétségei voltak afelől, hogy a vállalat jövedelmezősége a szerkezetátalakítással helyreállítható, hogy betartották azt az alapelvet, hogy szerkezetátalakítási támogatások csak egyszer nyújthatók és hogy a szerkezetátalakítási terv teljes megvalósításának szükségességét betartották.

| (21) | Az 1. támogatást állami kezességvállalás formájában nyújtották, mely azt jelenti, hogy annak a Bizottság tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levelével összhangban kell állnia. Ebben a levélben a Bizottság kijelentette, hogy csak akkor fog kezességeket engedélyezni, ha azok igénybevétele szerződésileg olyan külön feltételekhez kapcsolódik, amelyek még a kedvezményben részesülő vállalat csődbejelentésének lehetőségét is tartalmazhatják. A megküldött információkból nem derül ki, hogy az említett kezességek igénybevétele külön feltételekhez kapcsolódott volna. |
| --- | --- |

(21)

Az 1. támogatást állami kezességvállalás formájában nyújtották, mely azt jelenti, hogy annak a Bizottság tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levelével összhangban kell állnia. Ebben a levélben a Bizottság kijelentette, hogy csak akkor fog kezességeket engedélyezni, ha azok igénybevétele szerződésileg olyan külön feltételekhez kapcsolódik, amelyek még a kedvezményben részesülő vállalat csődbejelentésének lehetőségét is tartalmazhatják. A megküldött információkból nem derül ki, hogy az említett kezességek igénybevétele külön feltételekhez kapcsolódott volna.

| (22) | A támogatást azért nyújtották, mert a vállalat pénzügyi nehézségek közt volt és szanálásra szorult. Ezért a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítélésére szolgáló azon közösségi iránymutatások keretein belül kellett megvizsgálni, melyek a kezességvállalás időpontjában érvényben voltak. Az 1. támogatáshoz a Bizottságnak semmilyen információ nem áll rendelkezésére, amely alapján a fent megnevezett iránymutatásokkal való összeegyeztethetőséget meg tudná vizsgálni. A 2. támogatás esetében a szerkezetátalakítási iránymutatásokban álló feltételek közül három nyilvánvalóan nem teljesült. A támogatás révén a vállalat jövedelmezősége szemmel láthatóan nem állt helyre. Ezenkívül a vállalat a jövedelmezőséget látszólag azáltal próbálta meg helyreállítani, hogy problémáit terjeszkedéssel győzi le. Egy ilyen terjeszkedés révén a verseny indokolatlan módon torzulhatna. Végül nem volt világos, hogy a szerkezetátalakítási tervet teljesen megvalósították-e. |
| --- | --- |

(22)

A támogatást azért nyújtották, mert a vállalat pénzügyi nehézségek közt volt és szanálásra szorult. Ezért a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítélésére szolgáló azon közösségi iránymutatások keretein belül kellett megvizsgálni, melyek a kezességvállalás időpontjában érvényben voltak. Az 1. támogatáshoz a Bizottságnak semmilyen információ nem áll rendelkezésére, amely alapján a fent megnevezett iránymutatásokkal való összeegyeztethetőséget meg tudná vizsgálni. A 2. támogatás esetében a szerkezetátalakítási iránymutatásokban álló feltételek közül három nyilvánvalóan nem teljesült. A támogatás révén a vállalat jövedelmezősége szemmel láthatóan nem állt helyre. Ezenkívül a vállalat a jövedelmezőséget látszólag azáltal próbálta meg helyreállítani, hogy problémáit terjeszkedéssel győzi le. Egy ilyen terjeszkedés révén a verseny indokolatlan módon torzulhatna. Végül nem volt világos, hogy a szerkezetátalakítási tervet teljesen megvalósították-e.

III.   AZ ÉRINTETTEK ÉSZREVÉTELEI

| (23) | A Bizottsághoz a Kemper Fleischwarenfabrik (Nortrup), a Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. (Bonn), valamint egy személyét megnevezni nem kívánó harmadik érintett észrevételei érkeztek be. Mindhárom érintett azt a véleményt képviselte, hogy forgalomnövekedést csak árcsökkentésekkel lehetett volna elérni, mely az ágazat számára káros lett volna. A Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. utalt arra, hogy évente a német húsfeldolgozó üzemek 1 %-a hullik ki. Ezen az intenzív verseny által jellemzett piacon csak a legjobbak tudnak fennmaradni. Ha egy vállalatot mesterségesen tartanak életben, akkor az ágazat érdekeit sértik. Ezenkívül az ágazat majdnem minden vállalata a javasolt marketingstratégiát követi. A Bundesverband véleménye szerint egy ilyen stratégia jelentős pénzeszközök nélkül – melyek azonban nem álltak rendelkezésre – nem lehet eredményes. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottsághoz a Kemper Fleischwarenfabrik (Nortrup), a Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. (Bonn), valamint egy személyét megnevezni nem kívánó harmadik érintett észrevételei érkeztek be. Mindhárom érintett azt a véleményt képviselte, hogy forgalomnövekedést csak árcsökkentésekkel lehetett volna elérni, mely az ágazat számára káros lett volna. A Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. utalt arra, hogy évente a német húsfeldolgozó üzemek 1 %-a hullik ki. Ezen az intenzív verseny által jellemzett piacon csak a legjobbak tudnak fennmaradni. Ha egy vállalatot mesterségesen tartanak életben, akkor az ágazat érdekeit sértik. Ezenkívül az ágazat majdnem minden vállalata a javasolt marketingstratégiát követi. A Bundesverband véleménye szerint egy ilyen stratégia jelentős pénzeszközök nélkül – melyek azonban nem álltak rendelkezésre – nem lehet eredményes.

IV.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (24) | A válaszadási határidő meghosszabbítására irányuló kérelmektől eltekintve Németország 1999. július 22-i, 1999. július 28-i, 1999. augusztus 6-i és 2000. február 23-i leveleivel küldött észrevételeket. |
| --- | --- |

(24)

A válaszadási határidő meghosszabbítására irányuló kérelmektől eltekintve Németország 1999. július 22-i, 1999. július 28-i, 1999. augusztus 6-i és 2000. február 23-i leveleivel küldött észrevételeket.

| (25) | Az első levélben Németország azt közölte, hogy a vállalatot részben átvették. |
| --- | --- |

(25)

Az első levélben Németország azt közölte, hogy a vállalatot részben átvették.

| (26) | A második levélben Németország bejelentette, hogy el kívánja küldeni a kezességvállalási szerződést a kezesség rendelkezésre bocsátásához szükséges feltételekkel, benyújtotta az első szerkezetátalakításhoz készült szerkezetátalakítási tervet és közölte, hogy a második szerkezetátalakítás után várt pénzügyi eredményeket is meg kívánja küldeni. Végül további információkat közölt azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy a forgalmi célokat a második szanálás után miért nem érték el. |
| --- | --- |

(26)

A második levélben Németország bejelentette, hogy el kívánja küldeni a kezességvállalási szerződést a kezesség rendelkezésre bocsátásához szükséges feltételekkel, benyújtotta az első szerkezetátalakításhoz készült szerkezetátalakítási tervet és közölte, hogy a második szerkezetátalakítás után várt pénzügyi eredményeket is meg kívánja küldeni. Végül további információkat közölt azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy a forgalmi célokat a második szanálás után miért nem érték el.

| (27) | 1999. július 28-i levelében Németország ezenkívül utalt arra, hogy a vállalat nem tervezi a termelőkapacitás bővítését, hanem továbbra is körülbelül ugyanannyit fog termelni, mint a múltban (1994/1995). A vállalat problémái olyan külső tényezőkre vezethetők vissza, mint a sertéspestisjárvány-kitörések, az orosz piac összeomlása és a BSE-válság. Végül valószínűtlen, hogy a támogatás versenytorzulásokhoz fog vezetni, mivel a kedvezményben részesített vállalat esetében KKV-ról van szó, mely csak Türingiában folytatja tevékenységét. |
| --- | --- |

(27)

1999. július 28-i levelében Németország ezenkívül utalt arra, hogy a vállalat nem tervezi a termelőkapacitás bővítését, hanem továbbra is körülbelül ugyanannyit fog termelni, mint a múltban (1994/1995). A vállalat problémái olyan külső tényezőkre vezethetők vissza, mint a sertéspestisjárvány-kitörések, az orosz piac összeomlása és a BSE-válság. Végül valószínűtlen, hogy a támogatás versenytorzulásokhoz fog vezetni, mivel a kedvezményben részesített vállalat esetében KKV-ról van szó, mely csak Türingiában folytatja tevékenységét.

| (28) | Harmadik, 1999. augusztus 6-i leveléhez Németország mellékelte a kezességvállalási szerződést és az első szerkezetátalakításhoz készült szanálási koncepciót. |
| --- | --- |

(28)

Harmadik, 1999. augusztus 6-i leveléhez Németország mellékelte a kezességvállalási szerződést és az első szerkezetátalakításhoz készült szanálási koncepciót.

| (29) | 2000. február 23-i levelében Németország közölte, hogy a Greußener Salamifabrik GmbH vagyonára megindították a csődeljárást és hogy a bankok felmondták hitelvonalukat. Ezenkívül mellékelte a vállalat fő bankjának, a Dresdner Banknak egy levelét, melyben a bank megállapítja, hogy a versenytársak biztosan szót fognak emelni a támogatás ellen. |
| --- | --- |

(29)

2000. február 23-i levelében Németország közölte, hogy a Greußener Salamifabrik GmbH vagyonára megindították a csődeljárást és hogy a bankok felmondták hitelvonalukat. Ezenkívül mellékelte a vállalat fő bankjának, a Dresdner Banknak egy levelét, melyben a bank megállapítja, hogy a versenytársak biztosan szót fognak emelni a támogatás ellen.

V.   ÉRTÉKELÉS

| (30) | Az intézkedések révén egy húsfeldolgozó üzemnek nyújtanak támogatást. A marhahús piacának közös szervezéséről szóló 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (6) 40. cikke és a sertéshús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK rendelet (7) 21. cikke szerint e rendelkezések alá eső termékekre az EK-Szerződés 87., 88. és 89. cikkei vannak érvényben. A támogatási intézkedés által érintett ágazatok ezért az állami támogatásokról szóló közösségi előírások alá esnek. |
| --- | --- |

(30)

Az intézkedések révén egy húsfeldolgozó üzemnek nyújtanak támogatást. A marhahús piacának közös szervezéséről szóló 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (6) 40. cikke és a sertéshús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK rendelet (7) 21. cikke szerint e rendelkezések alá eső termékekre az EK-Szerződés 87., 88. és 89. cikkei vannak érvényben. A támogatási intézkedés által érintett ágazatok ezért az állami támogatásokról szóló közösségi előírások alá esnek.

| (31) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint bármilyen állami vagy állami forrásokból nyújtott támogatás, amely bizonyos vállalkozások vagy termelési ágazatok előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen, amennyiben ez érinti a tagállamok közti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint bármilyen állami vagy állami forrásokból nyújtott támogatás, amely bizonyos vállalkozások vagy termelési ágazatok előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen, amennyiben ez érinti a tagállamok közti kereskedelmet.

| (32) | A támogatást állami kezességvállalások formájában nyújtották. E kezességvállalásoknak köszönhetően a kedvezményben részesített vállalat pénzt tudott felvenni, hogy fennmaradhasson, ahelyett hogy csődbe jutott volna vagy szerkezetátalakításon esett volna át. |
| --- | --- |

(32)

A támogatást állami kezességvállalások formájában nyújtották. E kezességvállalásoknak köszönhetően a kedvezményben részesített vállalat pénzt tudott felvenni, hogy fennmaradhasson, ahelyett hogy csődbe jutott volna vagy szerkezetátalakításon esett volna át.

| (33) | Az 1. támogatást 1996-ban nyújtották. A be nem jelentett állami támogatásokat a nyújtásuk időpontjában hatályos jogszabályi előírások alapján kell megítélni. Az állami kezességvállalások értékeléséhez a jogalapot 1996-ban a Bizottság tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levele képezte. E levélben a Bizottság kijelentette, hogy minden állami kezességvállalás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá esik. Ehhez még hozzájárul, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítéléséről szóló iránymutatások (1994. évi iránymutatások) 2.3. pontja szerint nehéz helyzetben lévő vállaltnak nyújtott állami hitelkezességeknél feltételezhető, hogy a pénzügyi transzferek állami támogatásokat tartalmaznak. Amint a 7. pontban áll, a kedvezményben részesített vállalat az 1. támogatás nyújtásának időpontjában pénzügyi nehézségekkel küzdött. Az 1994. évi iránymutatások 2.1. pontja szerint a visszaeső jövedelmezőség, a csökkenő forgalmak és egyre kisebb pénzforgalom jellemző tünetei annak, hogy egy vállalat nehéz helyzetben van. |
| --- | --- |

(33)

Az 1. támogatást 1996-ban nyújtották. A be nem jelentett állami támogatásokat a nyújtásuk időpontjában hatályos jogszabályi előírások alapján kell megítélni. Az állami kezességvállalások értékeléséhez a jogalapot 1996-ban a Bizottság tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levele képezte. E levélben a Bizottság kijelentette, hogy minden állami kezességvállalás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá esik. Ehhez még hozzájárul, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítéléséről szóló iránymutatások (1994. évi iránymutatások) 2.3. pontja szerint nehéz helyzetben lévő vállaltnak nyújtott állami hitelkezességeknél feltételezhető, hogy a pénzügyi transzferek állami támogatásokat tartalmaznak. Amint a 7. pontban áll, a kedvezményben részesített vállalat az 1. támogatás nyújtásának időpontjában pénzügyi nehézségekkel küzdött. Az 1994. évi iránymutatások 2.1. pontja szerint a visszaeső jövedelmezőség, a csökkenő forgalmak és egyre kisebb pénzforgalom jellemző tünetei annak, hogy egy vállalat nehéz helyzetben van.

| (34) | A 2. támogatást 1997-ben jelentették be. A bejelentett állami támogatásokat a nyújtásuk időpontjában hatályos jogszabályi előírások alapján kell megítélni. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének kezességvállalási kötelezettségek és kezességek formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (8) 4. pontja alatt megnevezik azt a négy feltételt, melyekkel egyes állami garanciák nem jelentenek az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá eső támogatást. Mivel Németország világossá tette, hogy a hitelfelvevő, a Greußener Salamifabrik GmbH, a második kezesség nyújtásának időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalatnak kellett, hogy számítson (vö. a (9) preambulumbekezdéssel), az ott megnevezett feltételek közül már az első sem teljesül. |
| --- | --- |

(34)

A 2. támogatást 1997-ben jelentették be. A bejelentett állami támogatásokat a nyújtásuk időpontjában hatályos jogszabályi előírások alapján kell megítélni. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének kezességvállalási kötelezettségek és kezességek formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (8) 4. pontja alatt megnevezik azt a négy feltételt, melyekkel egyes állami garanciák nem jelentenek az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá eső támogatást. Mivel Németország világossá tette, hogy a hitelfelvevő, a Greußener Salamifabrik GmbH, a második kezesség nyújtásának időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalatnak kellett, hogy számítson (vö. a (9) preambulumbekezdéssel), az ott megnevezett feltételek közül már az első sem teljesül.

| (35) | Következésképp az intézkedés esetében (a Thüringer Aufbaubankon keresztül) állami forrásokból nyújtott támogatásról van szó. |
| --- | --- |

(35)

Következésképp az intézkedés esetében (a Thüringer Aufbaubankon keresztül) állami forrásokból nyújtott támogatásról van szó.

| (36) | Mivel a kezességeket pénzügyi nehézségek közt lévő üzem számára vállalták, a Bizottság abból indul ki, hogy a támogatási elem a kezesség összegének 100 %-ának, azaz az első kezességnél 880 000 DEM-nek és a másodiknál pedig 2 millió DEM-nek, tehát összesen 2,88 millió DEM-nek felel meg. |
| --- | --- |

(36)

Mivel a kezességeket pénzügyi nehézségek közt lévő üzem számára vállalták, a Bizottság abból indul ki, hogy a támogatási elem a kezesség összegének 100 %-ának, azaz az első kezességnél 880 000 DEM-nek és a másodiknál pedig 2 millió DEM-nek, tehát összesen 2,88 millió DEM-nek felel meg.

| (37) | A támogatás bizonyos vállalatokat, jelen esetben egyetlen egy vállalatot, a Greußener Salamifabrik GmbH-t részesíti kedvezményben. |
| --- | --- |

(37)

A támogatás bizonyos vállalatokat, jelen esetben egyetlen egy vállalatot, a Greußener Salamifabrik GmbH-t részesíti kedvezményben.

| (38) | Az Európai Bíróság joggyakorlata szerint egy vállalat versenyhelyzetének állami támogatás alapján bekövetkező javulása általában azokkal a konkurens vállalatokkal szemben jelent versenytorzítást, amelyek nem kapnak ilyen támogatást (9). Sem egy támogatás viszonylag kis mértéke, sem a kedvezményben részesített vállalatok viszonylag kis mérete nem zárja ki eleve a tagállamok közti kereskedelem korlátozásának lehetőségét (10). |
| --- | --- |

(38)

Az Európai Bíróság joggyakorlata szerint egy vállalat versenyhelyzetének állami támogatás alapján bekövetkező javulása általában azokkal a konkurens vállalatokkal szemben jelent versenytorzítást, amelyek nem kapnak ilyen támogatást (9). Sem egy támogatás viszonylag kis mértéke, sem a kedvezményben részesített vállalatok viszonylag kis mérete nem zárja ki eleve a tagállamok közti kereskedelem korlátozásának lehetőségét (10).

| (39) | Egy intézkedés akkor korlátozza a tagállamok közti kereskedelmet, ha az más tagállamokból való behozatalokat megnehezít vagy más tagállamokba való kiviteleket megkönnyít. Ennél az a döntő, hogy a közösségen belüli kereskedelem a kérdéses intézkedés miatt másként alakul vagy félő, hogy másként alakul. |
| --- | --- |

(39)

Egy intézkedés akkor korlátozza a tagállamok közti kereskedelmet, ha az más tagállamokból való behozatalokat megnehezít vagy más tagállamokba való kiviteleket megkönnyít. Ennél az a döntő, hogy a közösségen belüli kereskedelem a kérdéses intézkedés miatt másként alakul vagy félő, hogy másként alakul.

| (40) | A támogatásszabályozás által kedvezményben részesített termékek a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képezik (11), és ezzel ki vannak téve a versenynek. Ennek következtében attól lehet tartani, hogy a közösségen belüli kereskedelem az intézkedés miatt másként fejlődött. |
| --- | --- |

(40)

A támogatásszabályozás által kedvezményben részesített termékek a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képezik (11), és ezzel ki vannak téve a versenynek. Ennek következtében attól lehet tartani, hogy a közösségen belüli kereskedelem az intézkedés miatt másként fejlődött.

| (41) | Következésképpen a szóban forgó intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatást jelent. |
| --- | --- |

(41)

Következésképpen a szóban forgó intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatást jelent.

| (42) | Az állami támogatások EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében álló tilalmát a (2) és (3) bekezdésekben mentesítő rendelkezések követik. |
| --- | --- |

(42)

Az állami támogatások EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében álló tilalmát a (2) és (3) bekezdésekben mentesítő rendelkezések követik.

| (43) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdése szerinti mentesítő szabályozás feltételei a támogatási intézkedés fajtája és célkitűzése alapján nem adottak. Egyébként Németország a 87. cikk (2) bekezdésének alkalmazhatóságával nem élt. |
| --- | --- |

(43)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdése szerinti mentesítő szabályozás feltételei a támogatási intézkedés fajtája és célkitűzése alapján nem adottak. Egyébként Németország a 87. cikk (2) bekezdésének alkalmazhatóságával nem élt.

| (44) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése azokat a támogatásokat sorolja fel, amelyek a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. A Szerződéssel való összeegyeztethetőségüket az egyes tagállami állásponton túl a Közösség szempontjából is meg kell vizsgálni. Ahhoz, hogy a Közös Piac súrlódásmentes működése biztosítható legyen, a 87. cikk (3) bekezdésében megfogalmazott mentesítő rendelkezéseket szoros értelemben kell értelmezni. |
| --- | --- |

(44)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése azokat a támogatásokat sorolja fel, amelyek a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. A Szerződéssel való összeegyeztethetőségüket az egyes tagállami állásponton túl a Közösség szempontjából is meg kell vizsgálni. Ahhoz, hogy a Közös Piac súrlódásmentes működése biztosítható legyen, a 87. cikk (3) bekezdésében megfogalmazott mentesítő rendelkezéseket szoros értelemben kell értelmezni.

| (45) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjára vonatkozóan arra kell utalni, hogy a kedvezményben részesített vállalat székhelye olyan régióban van, melynek gazdasági helyzete a regionális célkitűzésű állami támogatásokról szóló iránymutatások (12) szerint közösségi szinten mérve összességében rendkívül kedvezőtlennek tekinthető (az egy főre eső bruttó belföldi termék – a vásárlóerőn mérve – a közösségi átlag 75 %-a alatt van). A regionális célkitűzésű állami támogatásokról szóló említett iránymutatások (és ezen iránymutatások egy korábbi változata (13)) szerint az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti régiókban az állami támogatások nyújtásáról szóló előírások az agrárágazatra nem alkalmazandók. Következésképpen az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja nem használható fel az I. mellékletben felsorolt termékek előállításához, feldolgozásához és értékesítéséhez nyújtott támogatás indoklásához. |
| --- | --- |

(45)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjára vonatkozóan arra kell utalni, hogy a kedvezményben részesített vállalat székhelye olyan régióban van, melynek gazdasági helyzete a regionális célkitűzésű állami támogatásokról szóló iránymutatások (12) szerint közösségi szinten mérve összességében rendkívül kedvezőtlennek tekinthető (az egy főre eső bruttó belföldi termék – a vásárlóerőn mérve – a közösségi átlag 75 %-a alatt van). A regionális célkitűzésű állami támogatásokról szóló említett iránymutatások (és ezen iránymutatások egy korábbi változata (13)) szerint az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti régiókban az állami támogatások nyújtásáról szóló előírások az agrárágazatra nem alkalmazandók. Következésképpen az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja nem használható fel az I. mellékletben felsorolt termékek előállításához, feldolgozásához és értékesítéséhez nyújtott támogatás indoklásához.

| (46) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjára vonatkozóan azt lehet megállapítani, hogy az adott intézkedés sem egy közös európai érdekű fontos tervet, sem a németországi gazdasági élet jelentős zavarának elhárítását nem kell, hogy szolgálja. |
| --- | --- |

(46)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjára vonatkozóan azt lehet megállapítani, hogy az adott intézkedés sem egy közös európai érdekű fontos tervet, sem a németországi gazdasági élet jelentős zavarának elhárítását nem kell, hogy szolgálja.

| (47) | Ezenkívül a rendelkezés nem szolgál és nem is alkalmas arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti célokat megvalósítsa. |
| --- | --- |

(47)

Ezenkívül a rendelkezés nem szolgál és nem is alkalmas arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti célokat megvalósítsa.

| (48) | Bizonyos gazdasági ágazatok vagy gazdasági területek fejlődésének előmozdítására szolgáló támogatásokat a Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek tekinthet, amennyiben azok bizonyos gazdasági ágazatok vagy gazdasági területek fejlődését megkönnyítik és a kereskedelmi feltételeket nem változtatják meg oly módon, mely a közös érdekkel ütközik. |
| --- | --- |

(48)

Bizonyos gazdasági ágazatok vagy gazdasági területek fejlődésének előmozdítására szolgáló támogatásokat a Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek tekinthet, amennyiben azok bizonyos gazdasági ágazatok vagy gazdasági területek fejlődését megkönnyítik és a kereskedelmi feltételeket nem változtatják meg oly módon, mely a közös érdekkel ütközik.

| (49) | A Bizottság a pénzügyi nehézségek közt lévő vállalatoknak nyújtott támogatások EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával való összeegyeztethetőségét rendszerint a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 2004. évi közösségi iránymutatások (14) (2004. évi iránymutatások) alapján ítélné meg. Ezen irányelvek 103. és 104. pontja szerint azonban a Bizottság a 2004. október 10. előtt bejelentett támogatásokat valamint a teljes mértékben a 2004. évi iránymutatások közzététele előtt nyújtott, nem bejelentett megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokat a bejelentés időpontjában, ill. a támogatás nyújtásának időpontjában érvényben lévő iránymutatások alapján ítéli meg. Az 1. támogatást 1996-ban nyújtották, a 2. támogatást 1997. novemberében jelentették be. Ebben az időpontban az 1994. évi iránymutatások voltak érvényben. Ezen 1994. évi iránymutatások 2.2. pontja szerint a mezőgazdasági ágazatra a tagállamok megítélése szerint, ezentúl az ebben az ágazatban lévő egyes támogatásban részesülők javára nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló, ugyanezen iránymutatások hatályba lépése előtt érvényben lévő külön bizottsági előírások alkalmazhatók. Németország nem kérte e lehetőség igénybe vételét. Ezért az intézkedés értékelése az 1994. évi iránymutatások rendelkezései alapján történik. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság a pénzügyi nehézségek közt lévő vállalatoknak nyújtott támogatások EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával való összeegyeztethetőségét rendszerint a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 2004. évi közösségi iránymutatások (14) (2004. évi iránymutatások) alapján ítélné meg. Ezen irányelvek 103. és 104. pontja szerint azonban a Bizottság a 2004. október 10. előtt bejelentett támogatásokat valamint a teljes mértékben a 2004. évi iránymutatások közzététele előtt nyújtott, nem bejelentett megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokat a bejelentés időpontjában, ill. a támogatás nyújtásának időpontjában érvényben lévő iránymutatások alapján ítéli meg. Az 1. támogatást 1996-ban nyújtották, a 2. támogatást 1997. novemberében jelentették be. Ebben az időpontban az 1994. évi iránymutatások voltak érvényben. Ezen 1994. évi iránymutatások 2.2. pontja szerint a mezőgazdasági ágazatra a tagállamok megítélése szerint, ezentúl az ebben az ágazatban lévő egyes támogatásban részesülők javára nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló, ugyanezen iránymutatások hatályba lépése előtt érvényben lévő külön bizottsági előírások alkalmazhatók. Németország nem kérte e lehetőség igénybe vételét. Ezért az intézkedés értékelése az 1994. évi iránymutatások rendelkezései alapján történik.

1.   támogatás

| (50) | Az 1. támogatás egy 1,1 millió DEM értékű kölcsönhöz nyújtott 80 %-os állami kezességvállalásra vonatkozik. A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást az alábbi okokból kifolyólag indította el:






  — | nem volt biztos, hogy a kezesség az állami kezességekre vonatkozó külön feltételekkel összhangban állt, |
| --- | --- | --- |

(50)

Az 1. támogatás egy 1,1 millió DEM értékű kölcsönhöz nyújtott 80 %-os állami kezességvállalásra vonatkozik. A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást az alábbi okokból kifolyólag indította el:

—

nem volt biztos, hogy a kezesség az állami kezességekre vonatkozó külön feltételekkel összhangban állt,

| — | nem volt olyan szerkezetátalakítási terv (szanálási koncepció), melyből az derült volna ki, hogy a támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó iránymutatásokkal összhangban áll. |
| --- | --- |

—

nem volt olyan szerkezetátalakítási terv (szanálási koncepció), melyből az derült volna ki, hogy a támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó iránymutatásokkal összhangban áll.

| (51) | Németország elküldte a kezességvállalási szerződés másolatát. Eszerint a kezesség csak akkor vehető igénybe, ha a kedvezményben részesített vállalat pénzügyi nehézségek közt van (csődeljárás vagy hasonlók) és ha a kezességgel lefedett kölcsön a vállalat egyéb vagyonértékeinek értékesítése révén nem törleszthető. Ezzel a Bizottság tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levelében (15) említett feltétel teljesült. Ez azt jelenti, hogy a kezesség az állami kezességekre vonatkozó külön feltételekkel összhangban állt. |
| --- | --- |

(51)

Németország elküldte a kezességvállalási szerződés másolatát. Eszerint a kezesség csak akkor vehető igénybe, ha a kedvezményben részesített vállalat pénzügyi nehézségek közt van (csődeljárás vagy hasonlók) és ha a kezességgel lefedett kölcsön a vállalat egyéb vagyonértékeinek értékesítése révén nem törleszthető. Ezzel a Bizottság tagállamokhoz címzett 1989. április 5-i SG(89) D/4328 sz. levelében (15) említett feltétel teljesült. Ez azt jelenti, hogy a kezesség az állami kezességekre vonatkozó külön feltételekkel összhangban állt.

| (52) | Mivel a kedvezményben részesített vállalat, a Greußener Salamifabrik GmbH a kezesség nyújtásának időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalatnak volt tekinthető, a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítéléséről szóló, a kezességnyújtás időpontjában érvényben lévő közösségi rendelkezések keretében kell vizsgálni (vö. a (49) preambulumbekezdéssel). A kezességet a kedvezményben részesített vállalat szanálásának keretében nyújtották. |
| --- | --- |

(52)

Mivel a kedvezményben részesített vállalat, a Greußener Salamifabrik GmbH a kezesség nyújtásának időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalatnak volt tekinthető, a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítéléséről szóló, a kezességnyújtás időpontjában érvényben lévő közösségi rendelkezések keretében kell vizsgálni (vö. a (49) preambulumbekezdéssel). A kezességet a kedvezményben részesített vállalat szanálásának keretében nyújtották.

| (53) | Németország elküldte a Dr. Zimmermann & Partner 1996. szeptember 9-i jelentését. Németország tájékoztatása szerint e jelentésben arról a szanálási koncepcióról van szó, amelyet az első állami támogatás nyújtásának időpontjában benyújtottak. A jelentés azonban szanálási koncepcióként kétféle szempontból is alkalmatlan: a jelentés státusza nem világos és a jelentésben szerkezetátalakítás nem is kerül említésre. |
| --- | --- |

(53)

Németország elküldte a Dr. Zimmermann & Partner 1996. szeptember 9-i jelentését. Németország tájékoztatása szerint e jelentésben arról a szanálási koncepcióról van szó, amelyet az első állami támogatás nyújtásának időpontjában benyújtottak. A jelentés azonban szanálási koncepcióként kétféle szempontból is alkalmatlan: a jelentés státusza nem világos és a jelentésben szerkezetátalakítás nem is kerül említésre.

| (54) | A jelentés inkább a vállalat 1996. szeptember 9-i fordulónappal történő leírásának tűnik. Eszerint a vállalat nehézségeit a BSE-válság és a kelet-európai exportpiacok hanyatlása okozta. Mindamellett a jelentésben – feltehetően egy későbbi időpontban – kézírással módosított számok találhatók. E javítások státusza nem világos. Továbbá az sem világos, hogy a tervet a vállalat tulajdonosai elfogadták-e. |
| --- | --- |

(54)

A jelentés inkább a vállalat 1996. szeptember 9-i fordulónappal történő leírásának tűnik. Eszerint a vállalat nehézségeit a BSE-válság és a kelet-európai exportpiacok hanyatlása okozta. Mindamellett a jelentésben – feltehetően egy későbbi időpontban – kézírással módosított számok találhatók. E javítások státusza nem világos. Továbbá az sem világos, hogy a tervet a vállalat tulajdonosai elfogadták-e.

| (55) | A jelentés felvilágosítást ad a vállalat 1996. szeptemberi költségszerkezetéről és tőkeszükségletéről. A meglévő vezetőség megerősítésének leírásától eltekintve nem világos, hogyan kell a vállalat szerkezetátalakítását végrehajtani. Ha a jelentést készítésekor szerkezetátalakítási tervnek gondolták, mely nem világos, azt úgy is lehetne érteni, hogy a vállalat terjeszkedéssel és mindenféle szerkezetátalakítás nélkül le tudná győzni nehézségeit. |
| --- | --- |

(55)

A jelentés felvilágosítást ad a vállalat 1996. szeptemberi költségszerkezetéről és tőkeszükségletéről. A meglévő vezetőség megerősítésének leírásától eltekintve nem világos, hogyan kell a vállalat szerkezetátalakítását végrehajtani. Ha a jelentést készítésekor szerkezetátalakítási tervnek gondolták, mely nem világos, azt úgy is lehetne érteni, hogy a vállalat terjeszkedéssel és mindenféle szerkezetátalakítás nélkül le tudná győzni nehézségeit.

| (56) | Az 1994. évi iránymutatások szerint egy támogatást akkor lehet a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni, ha a következő feltételek teljesülnek:






  a) | a támogatásnak helyre kell állítania a vállalat jövedelmezőségét; |
| --- | --- | --- |

(56)

Az 1994. évi iránymutatások szerint egy támogatást akkor lehet a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni, ha a következő feltételek teljesülnek:

a)

a támogatásnak helyre kell állítania a vállalat jövedelmezőségét;

| b) | az elfogadhatatlan, támogatásfüggő versenytorzításokat el kell kerülni; |
| --- | --- |

b)

az elfogadhatatlan, támogatásfüggő versenytorzításokat el kell kerülni;

| c) | a támogatás összegének megfelelő arányban kell állnia a szerkezetátalakítás költségeivel és hasznaival; |
| --- | --- |

c)

a támogatás összegének megfelelő arányban kell állnia a szerkezetátalakítás költségeivel és hasznaival;

| d) | a szerkezetátalakítási terv megvalósítását évente benyújtandó beszámolók alapján ellenőrzik. |
| --- | --- |

d)

a szerkezetátalakítási terv megvalósítását évente benyújtandó beszámolók alapján ellenőrzik.

| (57) | A Dr. Zimmermann & Partner jelentése szerint a kedvezményben részesített vállalat forgalma 1994. óta folyamatosan csökkent. A forgalomnak – a jelentés szerint – a következő évben mégis újra növekednie kell. Erre a várt fejlődésre magyarázatot azonban nem ad, bár a jövedelmezőség helyreállítása e fordulattól függött. Az 1994. évi iránymutatások 3.2.2. i. pontja szerint „a vállalat gazdaságosságának javítását (...) mindenekelőtt azon megfelelő, vállalaton belüli intézkedésekkel kell előmozdítani, melyeket a szerkezetátalakítási tervben felsoroltak. Olyan külső tényezőket, mint magasabb árak (...) csak akkor szabad figyelembe venni, ha az adott piaci előrejelzések általánosan elismertek.” Mivel ez a feltétel nem teljesül, a Bizottság nincs azon a véleményen, hogy egy kezesség formájában nyújtott támogatás a jövedelmezőség helyreállításához vezet. |
| --- | --- |

(57)

A Dr. Zimmermann & Partner jelentése szerint a kedvezményben részesített vállalat forgalma 1994. óta folyamatosan csökkent. A forgalomnak – a jelentés szerint – a következő évben mégis újra növekednie kell. Erre a várt fejlődésre magyarázatot azonban nem ad, bár a jövedelmezőség helyreállítása e fordulattól függött. Az 1994. évi iránymutatások 3.2.2. i. pontja szerint „a vállalat gazdaságosságának javítását (...) mindenekelőtt azon megfelelő, vállalaton belüli intézkedésekkel kell előmozdítani, melyeket a szerkezetátalakítási tervben felsoroltak. Olyan külső tényezőket, mint magasabb árak (...) csak akkor szabad figyelembe venni, ha az adott piaci előrejelzések általánosan elismertek.” Mivel ez a feltétel nem teljesül, a Bizottság nincs azon a véleményen, hogy egy kezesség formájában nyújtott támogatás a jövedelmezőség helyreállításához vezet.

| (58) | A jövedelmezőséget forgalomnövekedéssel kellene helyreállítani. Bár a forgalomnövekedést nyilvánvalóan a meglévő termelési kapacitással lehetne elérni, a jövedelmezőséget csak azáltal lehetett volna újra helyreállítani, hogy konkurens vállalatok piaci részesedéseket vesztenek (ha azonban a piac stabil lenne, ahogy a „Szerkezetátalakítási” jelentés megállapítja, a kereslet csökkenne). Ezért a Bizottság arra a következtetésre is jut, hogy a támogatás nem alkalmas arra, hogy elfogadhatatlan versenytorzításokat el lehessen kerülni, mivel a jövedelmezőség helyreállítása a konkurens vállalatok háttérbe szorításához vezetett volna. |
| --- | --- |

(58)

A jövedelmezőséget forgalomnövekedéssel kellene helyreállítani. Bár a forgalomnövekedést nyilvánvalóan a meglévő termelési kapacitással lehetne elérni, a jövedelmezőséget csak azáltal lehetett volna újra helyreállítani, hogy konkurens vállalatok piaci részesedéseket vesztenek (ha azonban a piac stabil lenne, ahogy a „Szerkezetátalakítási” jelentés megállapítja, a kereslet csökkenne). Ezért a Bizottság arra a következtetésre is jut, hogy a támogatás nem alkalmas arra, hogy elfogadhatatlan versenytorzításokat el lehessen kerülni, mivel a jövedelmezőség helyreállítása a konkurens vállalatok háttérbe szorításához vezetett volna.

| (59) | Azt, hogy a szerkezetátalakítás költségeinek és hasznainak arányosságára vonatkozó követelmény teljesül-e, csak nehezen lehet megítélni. A támogatással kedvezményben részesített vállalatoktól általában elvárt, hogy a szerkezetátalakításhoz saját forrásokból vagy külső kereskedelmi finanszírozási forrásokból jelentős hozzájárulást teljesítsenek. A Dr. Zimmermann & Partner jelentése szerint a tulajdonosnak a vállalat számára új tőkét kellene nyújtania, de az nem volt világos, hogy ez valóban megtörtént-e. Ezért a Bizottság nem tudja véglegesen megállapítani, hogy a támogatás ezen a ponton összhangban áll-e az említett 1994. évi iránymutatásokkal. |
| --- | --- |

(59)

Azt, hogy a szerkezetátalakítás költségeinek és hasznainak arányosságára vonatkozó követelmény teljesül-e, csak nehezen lehet megítélni. A támogatással kedvezményben részesített vállalatoktól általában elvárt, hogy a szerkezetátalakításhoz saját forrásokból vagy külső kereskedelmi finanszírozási forrásokból jelentős hozzájárulást teljesítsenek. A Dr. Zimmermann & Partner jelentése szerint a tulajdonosnak a vállalat számára új tőkét kellene nyújtania, de az nem volt világos, hogy ez valóban megtörtént-e. Ezért a Bizottság nem tudja véglegesen megállapítani, hogy a támogatás ezen a ponton összhangban áll-e az említett 1994. évi iránymutatásokkal.

| (60) | Végül nem világos, hogyan kellene a „szerkezetátalakítást” ellenőrizni. Ennek következtében ez az iránymutatásokban megnevezetett feltétel sem teljesül. |
| --- | --- |

(60)

Végül nem világos, hogyan kellene a „szerkezetátalakítást” ellenőrizni. Ennek következtében ez az iránymutatásokban megnevezetett feltétel sem teljesül.

| (61) | A Greußener Salamifabrik GmbH teljesíti a kis és középvállalkozásként (KKV) való besorolás kritériumait. Az 1994. évi iránymutatások 3.2.4. pontja szerint a Bizottság a KKV-k számára nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásokkal szemben nem fog ugyanolyan szigorú követelményeket támasztani, mint a nagyvállalatok számára nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásokkal szemben, mert az ilyen támogatások a kereskedelmi feltételeket általában kisebb mértékben változtatják meg. Ez az enyhébb feltétel a KKV-k számára nyújtandó szerkezetátalakítási támogatások értékelésénél azonban főként a szerkezeti kapacitásfelesleggel rendelkező gazdasági ágazatokban megvalósítandó kapacitáscsökkentésre irányuló kötelezettséget, valamint a beszámolási kötelezettséget érinti. A KKV-kre érvényben lévő enyhébb feltétel ellenére már megállapításra került, hogy a támogatás nem vezet a kedvezményben részesített vállalat jövedelmezőségének helyreállításához (vö. az (57) preambulumbekezdéssel), és hogy az a versenyt indokolatlan módon torzítja. |
| --- | --- |

(61)

A Greußener Salamifabrik GmbH teljesíti a kis és középvállalkozásként (KKV) való besorolás kritériumait. Az 1994. évi iránymutatások 3.2.4. pontja szerint a Bizottság a KKV-k számára nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásokkal szemben nem fog ugyanolyan szigorú követelményeket támasztani, mint a nagyvállalatok számára nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásokkal szemben, mert az ilyen támogatások a kereskedelmi feltételeket általában kisebb mértékben változtatják meg. Ez az enyhébb feltétel a KKV-k számára nyújtandó szerkezetátalakítási támogatások értékelésénél azonban főként a szerkezeti kapacitásfelesleggel rendelkező gazdasági ágazatokban megvalósítandó kapacitáscsökkentésre irányuló kötelezettséget, valamint a beszámolási kötelezettséget érinti. A KKV-kre érvényben lévő enyhébb feltétel ellenére már megállapításra került, hogy a támogatás nem vezet a kedvezményben részesített vállalat jövedelmezőségének helyreállításához (vö. az (57) preambulumbekezdéssel), és hogy az a versenyt indokolatlan módon torzítja.

| (62) | Az említett okokból kifolyólag a Bizottság az első támogatást, melyet a Greußener Salamifabrik GmbH-nak 880 000 DEM összegig terjedő állami kezesség formájában nyújtottak, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeivel összeegyeztethetetlennek tartja. Mivel a támogatást jogtalanul nyújtották és az a Szerződéssel összeegyeztethetetlen, azt vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

(62)

Az említett okokból kifolyólag a Bizottság az első támogatást, melyet a Greußener Salamifabrik GmbH-nak 880 000 DEM összegig terjedő állami kezesség formájában nyújtottak, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeivel összeegyeztethetetlennek tartja. Mivel a támogatást jogtalanul nyújtották és az a Szerződéssel összeegyeztethetetlen, azt vissza kell fizetni.

2.   támogatás

| (63) | A második támogatás az 1997. évi adósságátütemezésnél/szerkezetátalakításnál nyújtott első kezesség keretében 370 000 DEM összeg részbeni igénybevételére és a Sparkasse Erfurtnak történő kifizetésére valamint a Dresdner Bank által 1997-ben rendelkezésre bocsátott 2,5 millió DEM összegű kölcsönre nyújtott 80 %-os állami kezességre vonatkozik. |
| --- | --- |

(63)

A második támogatás az 1997. évi adósságátütemezésnél/szerkezetátalakításnál nyújtott első kezesség keretében 370 000 DEM összeg részbeni igénybevételére és a Sparkasse Erfurtnak történő kifizetésére valamint a Dresdner Bank által 1997-ben rendelkezésre bocsátott 2,5 millió DEM összegű kölcsönre nyújtott 80 %-os állami kezességre vonatkozik.

| (64) | Mivel az első állami kezesség, ahogy a (62) preambulumbekezdés alatt kifejtettük, a Greußener Salamifabrik GmbH javára jogtalanul nyújtott, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeivel összeegyeztethetetlen támogatást jelent, ezek a megállapítások az első kezesség második szerkezetátalakítási terv keretében történő részbeni igénybevételére is érvényesek. |
| --- | --- |

(64)

Mivel az első állami kezesség, ahogy a (62) preambulumbekezdés alatt kifejtettük, a Greußener Salamifabrik GmbH javára jogtalanul nyújtott, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeivel összeegyeztethetetlen támogatást jelent, ezek a megállapítások az első kezesség második szerkezetátalakítási terv keretében történő részbeni igénybevételére is érvényesek.

| (65) | A 2,5 millió DEM összegű kölcsönre nyújtott 80 %-os állami kezességet az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének kezességvállalási kötelezettségek és kezességek formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény rendelkezései szerint kell értékelni (vö. a (34) preambulumbekezdéssel). A kezességekre vonatkozó, Thüringer Aufbaubank által alkalmazott Bizottság előtt lévő általános feltételekből látható, hogy a kezességet csak akkor lehet igénybe venni, ha a kedvezményben részesítendő vállalat pénzügyi nehézségek közt van (csődeljárás vagy hasonlók) és ha a kezességgel lefedett kölcsön a vállalat egyéb vagyonértékeinek értékesítése révén nem törleszthető (vö. az (51) preambulumbekezdéssel). A Bizottság említett közleményének 5.3. pontja alatt megnevezett külön feltételek ezzel teljesülnek. |
| --- | --- |

(65)

A 2,5 millió DEM összegű kölcsönre nyújtott 80 %-os állami kezességet az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének kezességvállalási kötelezettségek és kezességek formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény rendelkezései szerint kell értékelni (vö. a (34) preambulumbekezdéssel). A kezességekre vonatkozó, Thüringer Aufbaubank által alkalmazott Bizottság előtt lévő általános feltételekből látható, hogy a kezességet csak akkor lehet igénybe venni, ha a kedvezményben részesítendő vállalat pénzügyi nehézségek közt van (csődeljárás vagy hasonlók) és ha a kezességgel lefedett kölcsön a vállalat egyéb vagyonértékeinek értékesítése révén nem törleszthető (vö. az (51) preambulumbekezdéssel). A Bizottság említett közleményének 5.3. pontja alatt megnevezett külön feltételek ezzel teljesülnek.

| (66) | Az 1994. évi iránymutatások 2.1. pontja szerint a jellemző tünetei annak, hogy egy vállalat nehézségek közt van, a visszaeső jövedelmezőség, a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalmak, növekvő raktár, kapacitásfeleslegek, és egyre kisebb pénzforgalom, növekvő eladósodás és kamatterhek, valamint az alacsonyabb nettó mérleg szerinti érték. |
| --- | --- |

(66)

Az 1994. évi iránymutatások 2.1. pontja szerint a jellemző tünetei annak, hogy egy vállalat nehézségek közt van, a visszaeső jövedelmezőség, a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalmak, növekvő raktár, kapacitásfeleslegek, és egyre kisebb pénzforgalom, növekvő eladósodás és kamatterhek, valamint az alacsonyabb nettó mérleg szerinti érték.

| (67) | Mivel Németország nyilvánvalóvá tette, hogy a vállalatot állandóan fizetésképtelenség veszélyeztette, megállapításra került, hogy a Greußener Salamifabrik GmbH a kezességnyújtás időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalat volt (vö. a (9) és (34) preambulumbekezdéssel). Ezért a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítéléséről szóló, érvényben lévő közösségi rendelkezések szerint kell megvizsgálni. Ahogy a (49) preambulumbekezdés alatt kifejtettük, itt az 1994. évi iránymutatásokról van szó. A Bizottság e támogatás miatt megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kétségei voltak afelől, hogy az 1994. évi iránymutatások alábbi feltételei teljesültek:






  a) | szerkezetátalakítási támogatásokat csak egyszer lehet nyújtani; |
| --- | --- | --- |

(67)

Mivel Németország nyilvánvalóvá tette, hogy a vállalatot állandóan fizetésképtelenség veszélyeztette, megállapításra került, hogy a Greußener Salamifabrik GmbH a kezességnyújtás időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalat volt (vö. a (9) és (34) preambulumbekezdéssel). Ezért a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatások megítéléséről szóló, érvényben lévő közösségi rendelkezések szerint kell megvizsgálni. Ahogy a (49) preambulumbekezdés alatt kifejtettük, itt az 1994. évi iránymutatásokról van szó. A Bizottság e támogatás miatt megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kétségei voltak afelől, hogy az 1994. évi iránymutatások alábbi feltételei teljesültek:

a)

szerkezetátalakítási támogatásokat csak egyszer lehet nyújtani;

| b) | a támogatásnak a vállalat jövedelmezőségének helyreállításához kellene vezetnie; |
| --- | --- |

b)

a támogatásnak a vállalat jövedelmezőségének helyreállításához kellene vezetnie;

| c) | a támogatás nem vezethet elfogadhatatlan versenytorzításokhoz, és |
| --- | --- |

c)

a támogatás nem vezethet elfogadhatatlan versenytorzításokhoz, és

| d) | a szerkezetátalakítási terv végrehajtását évente benyújtandó jelentések alapján kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

d)

a szerkezetátalakítási terv végrehajtását évente benyújtandó jelentések alapján kell ellenőrizni.

| (68) | Az 1994. évi iránymutatások 3.2.2. i. pontja szerint szerkezetátalakítási támogatásokat rendszerint csak egyszer lehet nyújtani. Németország ehhez a ponthoz nem nyilatkozott. |
| --- | --- |

(68)

Az 1994. évi iránymutatások 3.2.2. i. pontja szerint szerkezetátalakítási támogatásokat rendszerint csak egyszer lehet nyújtani. Németország ehhez a ponthoz nem nyilatkozott.

| (69) | Az a tény, hogy a második szerkezetátalakítás keretében egy további támogatást nyújtottak, sérti azt az alapelvet, mely szerint szerkezetátalakítási támogatásokat csak egyszer szabad nyújtani. |
| --- | --- |

(69)

Az a tény, hogy a második szerkezetátalakítás keretében egy további támogatást nyújtottak, sérti azt az alapelvet, mely szerint szerkezetátalakítási támogatásokat csak egyszer szabad nyújtani.

| (70) | A Bizottság kétségbe vonta, hogy a szerkezetátalakítási terv, melyet a (második kezesség formájában nyújtott) második szerkezetátalakítási támogatás indoklásául benyújtottak, a vállalat jövedelmezőségének visszaállításához fog vezetni. Ehhez jelentős forgalomnövekedésre lett volna szükség. Valószínűtlennek látszott azonban, hogy ez ténylegesen megvalósulhatna, főként, miután az első forgalmi előrejelzések már az eljárás megindításának időpontjában is túl optimistának bizonyultak. Németország nem küldött indoklást vagy magyarázatot a közölt forgalmi előrejelzésekhez. A Bizottságnak ezért továbbra is kétségei vannak afelől, hogy az a feltétel, hogy a szerkezetátalakítási terv révén a vállalat hosszú távú jövedelmezősége helyreállítható, teljesül. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság kétségbe vonta, hogy a szerkezetátalakítási terv, melyet a (második kezesség formájában nyújtott) második szerkezetátalakítási támogatás indoklásául benyújtottak, a vállalat jövedelmezőségének visszaállításához fog vezetni. Ehhez jelentős forgalomnövekedésre lett volna szükség. Valószínűtlennek látszott azonban, hogy ez ténylegesen megvalósulhatna, főként, miután az első forgalmi előrejelzések már az eljárás megindításának időpontjában is túl optimistának bizonyultak. Németország nem küldött indoklást vagy magyarázatot a közölt forgalmi előrejelzésekhez. A Bizottságnak ezért továbbra is kétségei vannak afelől, hogy az a feltétel, hogy a szerkezetátalakítási terv révén a vállalat hosszú távú jövedelmezősége helyreállítható, teljesül.

| (71) | Az elfogadhatatlan versenytorzítások kritériumával kapcsolatban Németország két érvet hozott fel. Először is, az illető vállalkozás túl kicsi ahhoz, hogy a versenyt torzíthatná vagy a Közösségen belüli kereskedelmet befolyásolhatná. Másodszor a vállalat termelőkapacitását nem fogja kibővíteni, hanem csupán a meglévő kapacitásokat fogja jobban használni. |
| --- | --- |

(71)

Az elfogadhatatlan versenytorzítások kritériumával kapcsolatban Németország két érvet hozott fel. Először is, az illető vállalkozás túl kicsi ahhoz, hogy a versenyt torzíthatná vagy a Közösségen belüli kereskedelmet befolyásolhatná. Másodszor a vállalat termelőkapacitását nem fogja kibővíteni, hanem csupán a meglévő kapacitásokat fogja jobban használni.

| (72) | Az első érvet az Európai Bíróság joggyakorlata cáfolja meg (vö. a (38) preambulumbekezdéssel). A második érvhez el kell mondani, hogy a Bizottság az 1994. évi iránymutatások 3.2.2. ii. pontja szerint kapacitáscsökkentést csak Közösségen belüli strukturális kapacitásfeleslegek megléte esetén ír elő. Az eljárás megindításának időpontjában a Bizottság megállapította, hogy az érintett ágazatban nem voltak kapacitásfeleslegek. Mindenesetre a Bizottság feltette a kérdést, hogyan lehet az intézkedést közös érdekben állónak tekinteni, ha az termelésnövekedést célzott és a termelésnövekedés automatikusan a konkurens vállalatok piaci részesedéseinek visszaeséséhez vezetett. |
| --- | --- |

(72)

Az első érvet az Európai Bíróság joggyakorlata cáfolja meg (vö. a (38) preambulumbekezdéssel). A második érvhez el kell mondani, hogy a Bizottság az 1994. évi iránymutatások 3.2.2. ii. pontja szerint kapacitáscsökkentést csak Közösségen belüli strukturális kapacitásfeleslegek megléte esetén ír elő. Az eljárás megindításának időpontjában a Bizottság megállapította, hogy az érintett ágazatban nem voltak kapacitásfeleslegek. Mindenesetre a Bizottság feltette a kérdést, hogyan lehet az intézkedést közös érdekben állónak tekinteni, ha az termelésnövekedést célzott és a termelésnövekedés automatikusan a konkurens vállalatok piaci részesedéseinek visszaeséséhez vezetett.

| (73) | Németország semmilyen módon nem nyilatkozott arról, hogyan nyelhette el a piac a nagyobb termelést, anélkül, hogy a konkurens vállalatokra negatív hatást gyakorolt volna. Ezenkívül Németország nem szolgált adatokkal az adott vállalat számára megjelenő haszon és az ágazat egészére nézve felmerülő költségek közti aránnyal kapcsolatban. Ezért a Bizottság nem tudja megítélni, hogy a támogatás elkerüli-e az elfogadhatatlan versenytorzításokat. |
| --- | --- |

(73)

Németország semmilyen módon nem nyilatkozott arról, hogyan nyelhette el a piac a nagyobb termelést, anélkül, hogy a konkurens vállalatokra negatív hatást gyakorolt volna. Ezenkívül Németország nem szolgált adatokkal az adott vállalat számára megjelenő haszon és az ágazat egészére nézve felmerülő költségek közti aránnyal kapcsolatban. Ezért a Bizottság nem tudja megítélni, hogy a támogatás elkerüli-e az elfogadhatatlan versenytorzításokat.

| (74) | Németország nem szolgált információkkal a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának ellenőrzéséről. |
| --- | --- |

(74)

Németország nem szolgált információkkal a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának ellenőrzéséről.

| (75) | 1997. január 8-án az Ergewa GmbH átvette a kedvezményben részesített vállalat üzletrészeinek 75 %-át. Nem világos, hogy az Ergewa az 1994. évi iránymutatások értelmében KKV-ként sorolható-e be és hogy ezzel a Greußener Salamifabrik GmbH helyzetében, melyben az Ergewa az üzletrészek több, mint 25 %-át birtokolja, következett-e be változás. Még akkor is, ha a KKV-k számára nyújtandó szerkezetátalakítási támogatások megítélésénél az enyhébb feltételt vesszük alapul (1994. évi iránymutatások 3.2.4. pontja), meg kell állapítani, hogy – ahogy a 72. pont alatt kifejtettük – az ágazatban nincsenek kapacitásfeleslegek, és az ellenőrzési követelmények értékelését elégtelen információk miatt nem lehet elvégezni. Az a tény, hogy a kedvezményben részesített vállalat valószínűleg még 1997-ben is KKV-ként lett volna besorolható, így semmit sem változtat a szóban forgó támogatás megítélésén. |
| --- | --- |

(75)

1997. január 8-án az Ergewa GmbH átvette a kedvezményben részesített vállalat üzletrészeinek 75 %-át. Nem világos, hogy az Ergewa az 1994. évi iránymutatások értelmében KKV-ként sorolható-e be és hogy ezzel a Greußener Salamifabrik GmbH helyzetében, melyben az Ergewa az üzletrészek több, mint 25 %-át birtokolja, következett-e be változás. Még akkor is, ha a KKV-k számára nyújtandó szerkezetátalakítási támogatások megítélésénél az enyhébb feltételt vesszük alapul (1994. évi iránymutatások 3.2.4. pontja), meg kell állapítani, hogy – ahogy a 72. pont alatt kifejtettük – az ágazatban nincsenek kapacitásfeleslegek, és az ellenőrzési követelmények értékelését elégtelen információk miatt nem lehet elvégezni. Az a tény, hogy a kedvezményben részesített vállalat valószínűleg még 1997-ben is KKV-ként lett volna besorolható, így semmit sem változtat a szóban forgó támogatás megítélésén.

| (76) | Az említett okokból kifolyólag a Bizottság azon a véleményen van, hogy a második támogatás, melyet a Greußener Salamifabrik GmbH-nak 2 millió DEM összegig terjedő állami kezesség formájában nyújtottak, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkével összeegyeztethetetlen. Németország 1999. február 4-i levelében, majd ismételten 2005. május 18-i levelében közölte, hogy a kezesség csak a Bizottság általi engedélyezés feltétele mellett volt nyújtható. Mivel e kezesség keretei közt nem került sor kifizetések teljesítésére, ennek a Szerződéssel összeegyeztethetetlen támogatásnak a visszafizetése szükségtelen. |
| --- | --- |

(76)

Az említett okokból kifolyólag a Bizottság azon a véleményen van, hogy a második támogatás, melyet a Greußener Salamifabrik GmbH-nak 2 millió DEM összegig terjedő állami kezesség formájában nyújtottak, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkével összeegyeztethetetlen. Németország 1999. február 4-i levelében, majd ismételten 2005. május 18-i levelében közölte, hogy a kezesség csak a Bizottság általi engedélyezés feltétele mellett volt nyújtható. Mivel e kezesség keretei közt nem került sor kifizetések teljesítésére, ennek a Szerződéssel összeegyeztethetetlen támogatásnak a visszafizetése szükségtelen.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (77) | A Bizottság megállapítja, hogy az állami támogatás, melyet 880 000 DEM összegben (1. támogatás), ill. 2 millió DEM összegben (2. támogatás), tehát összesen 2,88 millió DEM összegben 1,1 millió DEM, ill. 2,5 millió DEM, tehát összesen 3,6 millió DEM értékű kölcsönökhöz nyújtottak, a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság megállapítja, hogy az állami támogatás, melyet 880 000 DEM összegben (1. támogatás), ill. 2 millió DEM összegben (2. támogatás), tehát összesen 2,88 millió DEM összegben 1,1 millió DEM, ill. 2,5 millió DEM, tehát összesen 3,6 millió DEM értékű kölcsönökhöz nyújtottak, a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen.

| (78) | A jogtalanul nyújtott és a Szerződéssel összeegyeztethetetlen támogatásokat vissza kell fizetni. A Bizottság megállapítja, hogy a Greußener Salamifabrik GmbH vagyonára 1999. október 1-jén csődeljárást indítottak. Mivel a Bizottság számára nem ismert, hogy a vállalat fennállásának a csődeljárás véget vetett-e, a visszafizetés lehetőség szerint továbbra is helyénvaló. |
| --- | --- |

(78)

A jogtalanul nyújtott és a Szerződéssel összeegyeztethetetlen támogatásokat vissza kell fizetni. A Bizottság megállapítja, hogy a Greußener Salamifabrik GmbH vagyonára 1999. október 1-jén csődeljárást indítottak. Mivel a Bizottság számára nem ismert, hogy a vállalat fennállásának a csődeljárás véget vetett-e, a visszafizetés lehetőség szerint továbbra is helyénvaló.

| (79) | A Bizottság felhívja Németország figyelmét, hogy az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének kezességvállalási kötelezettségek és kezességek formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 6.4. és 6.5. pontjai szerint azt a kérdést, hogy a támogatás jogellenessége az állam és harmadik érintettek közti jogviszonyt érinti-e, az államon belüli jog szerint kell megvizsgálni. Bizonyos körülmények közt nemzeti bíróságoknak kell megvizsgálni, hogy az államon belüli jogszabályi előírások szemben állnak-e a garanciaszerződések betartásával; e kérdés vizsgálata során figyelembe kellene venniük a Közösségi Jog megsértését, |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság felhívja Németország figyelmét, hogy az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének kezességvállalási kötelezettségek és kezességek formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 6.4. és 6.5. pontjai szerint azt a kérdést, hogy a támogatás jogellenessége az állam és harmadik érintettek közti jogviszonyt érinti-e, az államon belüli jog szerint kell megvizsgálni. Bizonyos körülmények közt nemzeti bíróságoknak kell megvizsgálni, hogy az államon belüli jogszabályi előírások szemben állnak-e a garanciaszerződések betartásával; e kérdés vizsgálata során figyelembe kellene venniük a Közösségi Jog megsértését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által 1996-ban a Greußener Salamifabrik GmbH-nak 880 000 DEM összegű kezesség formájában nyújtott támogatás a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen.

2. cikk

(1)   Németország minden szükséges intézkedést megtesz, hogy az 1. cikkben megnevezett kezesség keretében kifizetett összegeket a támogatásban részesülőtől visszakövetelje.

(2)   A támogatás visszakövetelése a nemzeti eljárások szerint haladéktalanul megtörténik, amennyiben ezek lehetővé teszik a határozat azonnali, tényleges végrehajtását. A visszakövetelendő összegek kamatokat attól az időponttól kezdve foglalnak magukba, amelytől a jogellenes támogatás a támogatásban részesülőnek rendelkezésére állt, mégpedig a tényleges visszafizetésükig. A kamatokat a regionális támogatások támogatási egyenértékének számításához alkalmazott referencia kamatláb alapján számítják.

3. cikk

A Németország által tervezett, a Greußener Salamifabrik GmbH-nak 2 millió DEM összegű kezesség formájában nyújtandó támogatás a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen.

Ezen okból kifolyólag ez a támogatás nem nyújtható.

4. cikk

Németország a jelen határozat ismertetésétől számított két hónapon belül közli a Bizottsággal azokat az intézkedéseket, melyeket a határozat teljesítéséhez végrehajtottak.

5. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Német Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottsági tagja

---

(1)  HL C 238., 1999.8.21., 15. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

4

(5)  HL C 368., 1994.12.23., 12. o., illetve HL C 283., 1997.9.19., 2. o.

5

(6)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1899/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 328., 2004.10.30., 67. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 282., 1975.11.1., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

7

(8)  HL C 71., 2000.3.11., 14. o.

8

(9)  A Bíróság C-730/79 sz. ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélete, (EBHT 2671. o., 11. és 12. bekezdések).

9

(10)  A Bíróság C-142/87 sz., Belga Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 1990. március 21-én hozott ítélete (EBHT 1990, I-959. o., 43. bekezdés), és a C-278/92, C-279/92 és C-280/92 sz., Spanyol Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága egyesített ügyekben 1994. szeptember 14-én hozott ítélete (EBHT 1994, I-4103. o., 40–42. bekezdések).

10

(11)  A húságazatban jelentős közösségen belüli kereskedelem van. 1996-ban mintegy 8 millió tonna hús (vágott testsúly) volt tárgya az EU-n belüli kereskedelemnek. Ez az 1996. évi összes hústermelés mintegy 23 %-át tette ki (Forrás: Eurostat).

11

(12)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

12

(13)  HL C 31., 1979.2.3., 9. o.

13

(14)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

14

(15)  Ezt a levelet az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének kezességvállalási kötelezettségek és kezességek formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 71., 2000.3.11., 14. o.) helyettesítette.

15

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/57

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPOL KINSHASA/2/2005 HATÁROZATA

(2005. november 22.)

az EU kinshasai (KDK) rendőri missziója, az EUPOL „Kinshasa” misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

(2005/921/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Uniónak az Integrált Rendőri Egységre vonatkozó kinshasai (KDK) rendőri missziójáról (EUPOL „Kinshasa”) (1) szóló, 2004. december 9-i 2004/847/KKBP tanácsi együttes fellépésre és különösen annak 5. és 8. cikkére,

mivel:

| (1) | A Politikai és Biztonsági Bizottság 2004. december 9-én elfogadta az Adílio Custódiónak az EUPOL „Kinshasa” misszióvezetőjévé való kinevezéséről szóló, EUPOL Kinshasa/1/2004 határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2004. december 9-én elfogadta az Adílio Custódiónak az EUPOL „Kinshasa” misszióvezetőjévé való kinevezéséről szóló, EUPOL Kinshasa/1/2004 határozatot (2).

| (2) | Az említett határozat 2005. december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(2)

Az említett határozat 2005. december 31-én hatályát veszti.

| (3) | A Tanács 2005. november 7-én megállapodott az EUPOL „Kinshasa” további 12 hónapos időszakra való meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2005. november 7-én megállapodott az EUPOL „Kinshasa” további 12 hónapos időszakra való meghosszabbításáról.

| (4) | A főtitkár/főképviselő javasolta Adílio Custódio, az EUPOL „Kinshasa” misszióvezetője megbízatásának a misszió végéig való meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(4)

A főtitkár/főképviselő javasolta Adílio Custódio, az EUPOL „Kinshasa” misszióvezetője megbízatásának a misszió végéig való meghosszabbítását.

| (5) | Az EUPOL „Kinshasa” misszióvezetőjének megbízatását ezért a misszió végéig meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(5)

Az EUPOL „Kinshasa” misszióvezetőjének megbízatását ezért a misszió végéig meg kell hosszabbítani,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Adílio Custódio, az EUPOL „Kinshasa” misszió misszióvezetőjének megbízatását a Politikai és Biztonsági Bizottság a misszió végéig meghosszabbítja.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot az EUPOL „Kinshasa” misszió végéig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 22-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

J. KING

---

(1)  HL L 367., 2004.12.14., 30. o.

1

(2)  HL L 396., 2004.12.31., 61. o.

2

---

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/58

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPM/1/2005 HATÁROZATA

(2005. november 25.)

az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) misszióvezetőjének/rendőrbiztosának kinevezéséről

(2005/922/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziójáról (EUPM) szóló, 2005. november 24-i 2005/824/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/824/KKBP együttes fellépés 9. cikke (1) bekezdésének rendelkezése értelmében a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy a Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat, beleértve – a főtitkár/főképviselő javaslata alapján – a misszió vezetőjének/rendőrbiztosának kinevezését is. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/824/KKBP együttes fellépés 9. cikke (1) bekezdésének rendelkezése értelmében a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy a Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat, beleértve – a főtitkár/főképviselő javaslata alapján – a misszió vezetőjének/rendőrbiztosának kinevezését is.

| (2) | A főtitkár/főképviselő Vincenzo Coppola kinevezését javasolta, |
| --- | --- |

(2)

A főtitkár/főképviselő Vincenzo Coppola kinevezését javasolta,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A misszió megkezdésének napjától Vincenzo Coppola az Európai Unió Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója, az EUPM kinevezett misszióvezetője/rendőrbiztosa. A fenti időpontig a tervezőcsoport vezetőjeként tevékenykedik.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2006. december 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

J. KING

---

(1)  HL L 307., 2005.11.25., 55. o.

1

---

Helyesbítések

| 21.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/59

---

Helyesbítés a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéből és Namíbiából származó termékekre vonatkozó behozatali engedélyekről szóló, 2005. december 19-i 2084/2005/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 333., 2005. december 20.
  )

A 30. oldalon, az 1. cikk francia bekezdésében:

a következő szövegrész:

| „— | 34 t Botswanából származó termék,” |
| --- | --- |

„—

34 t Botswanából származó termék,”

helyesen:

| „— | 34,1 t Botswanából származó termék,”. |
| --- | --- |

„—

34,1 t Botswanából származó termék,”.

---