# Az Európai Unió L 337/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 337 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. december 22. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 337

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. december 22.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2103/2005/EK rendelete (2005. december 12.) a 3605/93/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 2104/2005/EK, Euratom rendelete (2005. december 20.) az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott súlyozási együtthatóknak 2005. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról | 7 |
| | | A Bizottság 2105/2005/EK rendelete (2005. december 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 14 |
| | * | A Bizottság 2106/2005/EK rendelete (2005. december 21.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendelet IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság 2107/2005/EK rendelete (2005. december 21.) a tejágazatra vonatkozó 174/1999/EK, 2771/1999/EK, 2707/2000/EK, 214/2001/EK és 1898/2005/EK rendelet módosításáról | 20 |
| | * | A Bizottság 2108/2005/EK rendelete (2005. december 21.) a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő 80000 tonna közönséges búza, 80000 tonna kukorica és 40000 tonna árpa portugál piacra való átszállításáról és ott történő értékesítéséről szóló 923/2005/EK rendelet módosításáról | 23 |
| | * | A Bizottság 2109/2005/EK rendelete (2005. december 21.) az Egyesült Királyságban a marhahúspiacra alkalmazandó kivételes támogatási intézkedések elfogadásáról szóló 716/96/EK rendelet módosításáról | 25 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 2103/2005/EK rendelete (2005. december 12.) a 3605/93/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításáról

1

*

A Tanács 2104/2005/EK, Euratom rendelete (2005. december 20.) az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott súlyozási együtthatóknak 2005. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról

7

A Bizottság 2105/2005/EK rendelete (2005. december 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

14

*

A Bizottság 2106/2005/EK rendelete (2005. december 21.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendelet IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

16

*

A Bizottság 2107/2005/EK rendelete (2005. december 21.) a tejágazatra vonatkozó 174/1999/EK, 2771/1999/EK, 2707/2000/EK, 214/2001/EK és 1898/2005/EK rendelet módosításáról

20

*

A Bizottság 2108/2005/EK rendelete (2005. december 21.) a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő 80000 tonna közönséges búza, 80000 tonna kukorica és 40000 tonna árpa portugál piacra való átszállításáról és ott történő értékesítéséről szóló 923/2005/EK rendelet módosításáról

23

*

A Bizottság 2109/2005/EK rendelete (2005. december 21.) az Egyesült Királyságban a marhahúspiacra alkalmazandó kivételes támogatási intézkedések elfogadásáról szóló 716/96/EK rendelet módosításáról

25

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2005. december 2.) az Alpesi Egyezmény talajvédelemről szóló jegyzőkönyvének, energiáról szóló jegyzőkönyvének és idegenforgalomról szóló jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő aláírásáról | 27 |
| Jegyzőkönyv az 1991-es Alpesi Egyezmény talajvédelem területén történő alkalmazásáról | 29 |
| Jegyzőkönyv az 1991-es Alpesi Egyezmény energiapolitika területén történő alkalmazásáról | 36 |
| Jegyzőkönyv az 1991-es Alpesi Egyezmény turizmus területén történő alkalmazásáról | 43 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. december 21.) a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló 980/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikke e) pontja által előírt, a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról | 50 |
| | * | A Bizottság ajánlása (2005. december 14.) a 95/53/EK tanácsi rendelettel összhangban a takarmányozás 2006. évi hatósági ellenőrzésére irányuló koordinált programról | 51 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. december 21.) az olaszországi kis patogenitású madárinfluenza-fertőzések megfékezésére szolgáló kiegészítő intézkedésekről és a 2004/666/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 5566. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 60 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2005. december 2.) az Alpesi Egyezmény talajvédelemről szóló jegyzőkönyvének, energiáról szóló jegyzőkönyvének és idegenforgalomról szóló jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

27

Jegyzőkönyv az 1991-es Alpesi Egyezmény talajvédelem területén történő alkalmazásáról

29

Jegyzőkönyv az 1991-es Alpesi Egyezmény energiapolitika területén történő alkalmazásáról

36

Jegyzőkönyv az 1991-es Alpesi Egyezmény turizmus területén történő alkalmazásáról

43

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. december 21.) a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló 980/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikke e) pontja által előírt, a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról

50

*

A Bizottság ajánlása (2005. december 14.) a 95/53/EK tanácsi rendelettel összhangban a takarmányozás 2006. évi hatósági ellenőrzésére irányuló koordinált programról

51

*

A Bizottság határozata (2005. december 21.) az olaszországi kis patogenitású madárinfluenza-fertőzések megfékezésére szolgáló kiegészítő intézkedésekről és a 2004/666/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 5566. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 5566. számú dokumentummal történt)

1

60

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/927/KKBP határozata (2005. december 21.) a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról | 71 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/927/KKBP határozata (2005. december 21.) a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/1

---

A TANÁCS 2103/2005/EK RENDELETE

(2005. december 12.)

a 3605/93/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (14) bekezdésének harmadik albekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásához felhasználandó statisztikai adatokat a Bizottságnak kell biztosítania. A Bizottság nem közvetlenül állítja össze ezen adatokat, hanem a nemzeti hatóságok által az említett jegyzőkönyv 3. cikke értelmében összeállított és megküldött adatokra hagyatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásához felhasználandó statisztikai adatokat a Bizottságnak kell biztosítania. A Bizottság nem közvetlenül állítja össze ezen adatokat, hanem a nemzeti hatóságok által az említett jegyzőkönyv 3. cikke értelmében összeállított és megküldött adatokra hagyatkozik.

| (2) | A Bizottság, mint statisztikai hatóság szerepét ebben az összefüggésben ténylegesen az Eurostat tölti be a Bizottság nevében. A közösségi statisztikák előállításával kapcsolatosan a Bizottságra ruházott feladatok végrehajtásáért felelős bizottsági szervezeti egységként az Eurostatnak feladatait a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség, a költséghatékonyság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és az átláthatóság elvének megfelelően kell ellátnia a közösségi statisztikák előállítása tekintetében az Eurostat szerepéről szóló, 1997. április 21-i 97/281/EK bizottsági határozat (3) értelmében. A nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló, 2005. május 25-i bizottsági ajánlás nemzeti és közösségi statisztikai hatóságok által történő végrehajtásának erősítenie kell a szakmai függetlenség elvét, fokoznia a források megfelelő voltát és javítania az adatok minőségét. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság, mint statisztikai hatóság szerepét ebben az összefüggésben ténylegesen az Eurostat tölti be a Bizottság nevében. A közösségi statisztikák előállításával kapcsolatosan a Bizottságra ruházott feladatok végrehajtásáért felelős bizottsági szervezeti egységként az Eurostatnak feladatait a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség, a költséghatékonyság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és az átláthatóság elvének megfelelően kell ellátnia a közösségi statisztikák előállítása tekintetében az Eurostat szerepéről szóló, 1997. április 21-i 97/281/EK bizottsági határozat (3) értelmében. A nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló, 2005. május 25-i bizottsági ajánlás nemzeti és közösségi statisztikai hatóságok által történő végrehajtásának erősítenie kell a szakmai függetlenség elvét, fokoznia a források megfelelő voltát és javítania az adatok minőségét.

| (3) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (4) tartalmazza a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó fogalommeghatározásokat, és meghatározza, hogy a tagállamoknak mely időpontokban kell tájékoztatniuk a Bizottságot az éves kormányzati hiányról, az adósságról és más éves kormányzati adatokról. Jelenlegi megfogalmazásában a rendelet nem tartalmaz a tagállamok által szolgáltatott adatok minőségének értékelésére vagy a Bizottság részéről történő adatszolgáltatásra vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (4) tartalmazza a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó fogalommeghatározásokat, és meghatározza, hogy a tagállamoknak mely időpontokban kell tájékoztatniuk a Bizottságot az éves kormányzati hiányról, az adósságról és más éves kormányzati adatokról. Jelenlegi megfogalmazásában a rendelet nem tartalmaz a tagállamok által szolgáltatott adatok minőségének értékelésére vagy a Bizottság részéről történő adatszolgáltatásra vonatkozó rendelkezéseket.

| (4) | A Bizottság javaslatára a Tanács (ECOFIN) 2003. február 18-án elfogadta a túlzott hiány esetén követendő eljárással összefüggésben történő adat-összeállításra és adatszolgáltatásra vonatkozó helyes gyakorlat kódexét abból a célból, hogy mind a tagállamok, mind a Bizottság szintjén pontosítsa és egyszerűsítse a Nemzeti Számlák Európai Rendszere (ESA 95) (5) szerinti kormányzati számláknak, és különösen a kormányzati hiányra és adósságra vonatkozó adatoknak a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatban történő összeállítása és megküldése során alkalmazandó eljárásokat. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság javaslatára a Tanács (ECOFIN) 2003. február 18-án elfogadta a túlzott hiány esetén követendő eljárással összefüggésben történő adat-összeállításra és adatszolgáltatásra vonatkozó helyes gyakorlat kódexét abból a célból, hogy mind a tagállamok, mind a Bizottság szintjén pontosítsa és egyszerűsítse a Nemzeti Számlák Európai Rendszere (ESA 95) (5) szerinti kormányzati számláknak, és különösen a kormányzati hiányra és adósságra vonatkozó adatoknak a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatban történő összeállítása és megküldése során alkalmazandó eljárásokat.

| (5) | A túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében történő adatszolgáltatásra vonatkozó határidők felülvizsgálatának biztosítania kell a kormányzati kiadásokról és bevételekről, a pénzügyi mérlegről (eszközökről és kötelezettségekről), a pénzügyi tranzakciókról és a negyedéves, illetve éves adósságról szóló ESA adattovábbítási programra (6) vonatkozó határidőkkel való teljes összhangot. Az adatszolgáltatási határidők felülvizsgálatának célja a tagállamok adatszolgáltatási kötelezettségeinek egyszerűsítése, és a felülvizsgálat maga után vonja az ESA 95 adattovábbítási program jövőbeni, bizottsági rendeleten keresztüli módosítását. |
| --- | --- |

(5)

A túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében történő adatszolgáltatásra vonatkozó határidők felülvizsgálatának biztosítania kell a kormányzati kiadásokról és bevételekről, a pénzügyi mérlegről (eszközökről és kötelezettségekről), a pénzügyi tranzakciókról és a negyedéves, illetve éves adósságról szóló ESA adattovábbítási programra (6) vonatkozó határidőkkel való teljes összhangot. Az adatszolgáltatási határidők felülvizsgálatának célja a tagállamok adatszolgáltatási kötelezettségeinek egyszerűsítése, és a felülvizsgálat maga után vonja az ESA 95 adattovábbítási program jövőbeni, bizottsági rendeleten keresztüli módosítását.

| (6) | A költségvetés felügyeletének hitele a megbízható kormányzati statisztikáktól függ. Rendkívüli fontossággal bír, hogy a tagállamok által a 3605/93/EK rendelet értelmében megküldött és a jegyzőkönyvnek megfelelően a Bizottság által a Tanács rendelkezésére bocsátott adatok kiváló minőségűek legyenek. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés felügyeletének hitele a megbízható kormányzati statisztikáktól függ. Rendkívüli fontossággal bír, hogy a tagállamok által a 3605/93/EK rendelet értelmében megküldött és a jegyzőkönyvnek megfelelően a Bizottság által a Tanács rendelkezésére bocsátott adatok kiváló minőségűek legyenek.

| (7) | Szükség van a túlzott hiány esetén követendő eljárással összefüggésben szolgáltatott tényleges kormányzati adatok minőségét javító olyan intézkedések meghatározására, amelyek már létező helyes gyakorlatokra épülnek, illetve lehetővé tennék a Tanács és a Bizottság számára, hogy a Szerződésben meghatározott feladataikat teljesíthessék. Az Európai Statisztikai Rendszer Minőségnyilatkozata, amelyet a statisztikai programbizottság 2001 szeptemberében fogadott el, meghatározza a minőségértékelés központi elemeit. |
| --- | --- |

(7)

Szükség van a túlzott hiány esetén követendő eljárással összefüggésben szolgáltatott tényleges kormányzati adatok minőségét javító olyan intézkedések meghatározására, amelyek már létező helyes gyakorlatokra épülnek, illetve lehetővé tennék a Tanács és a Bizottság számára, hogy a Szerződésben meghatározott feladataikat teljesíthessék. Az Európai Statisztikai Rendszer Minőségnyilatkozata, amelyet a statisztikai programbizottság 2001 szeptemberében fogadott el, meghatározza a minőségértékelés központi elemeit.

| (8) | A Szerződés 5. cikkében meghatározott arányosság elvével összhangban, az e rendeletben meghatározott intézkedések, amelyek a túlzott hiány esetén követendő eljárással összefüggésben szolgáltatott adatok minőségével kapcsolatos statisztikai ellenőrzés szigorítására vonatkozó célkitűzés teljesítéséhez szükségesek, nem haladják meg az ezen célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

A Szerződés 5. cikkében meghatározott arányosság elvével összhangban, az e rendeletben meghatározott intézkedések, amelyek a túlzott hiány esetén követendő eljárással összefüggésben szolgáltatott adatok minőségével kapcsolatos statisztikai ellenőrzés szigorítására vonatkozó célkitűzés teljesítéséhez szükségesek, nem haladják meg az ezen célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (9) | A kormányzati statisztikák összeállítására nézve a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben (7) meghatározott elvek az irányadók, mindenekelőtt a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség és az átláthatóság elve. |
| --- | --- |

(9)

A kormányzati statisztikák összeállítására nézve a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben (7) meghatározott elvek az irányadók, mindenekelőtt a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség és az átláthatóság elve.

| (10) | A 97/281/EK határozat értelmében a Bizottság nevében eljáró Eurostat felel a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos statisztikai adatok minőségének értékeléséért, és azok rendelkezésre bocsátásáért. |
| --- | --- |

(10)

A 97/281/EK határozat értelmében a Bizottság nevében eljáró Eurostat felel a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos statisztikai adatok minőségének értékeléséért, és azok rendelkezésre bocsátásáért.

| (11) | Mind a tagállamok által közölt tényleges adatok, mind az azok alapjául szolgáló, az ESA 95 szerint összeállított kormányzati szektorszámlák minőségének biztosítása érdekében állandó párbeszédet kell kialakítani a Bizottság és a tagállamok statisztikai hatóságai között. E célból a Bizottság rendszeresen tehet mind konzultációs látogatásokat, mind esetleges módszertani látogatásokat, hogy ezáltal fokozza a közölt adatok ellenőrzését és folyamatosan biztosítsa az adatok minőségét. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a Bizottságnak az információkhoz való haladéktalan hozzáférését. Rendszerint konzultációs látogatásokra kerül sor. Módszertani látogatásokra kizárólag abban az esetben kerülhet sor, ha a Bizottság (Eurostat) jelentős veszélyt vagy potenciális problémákat állapít meg az adatok minőségével kapcsolatban, különösen, ha ezek a tagállamok jelentési kötelezettsége alá tartozó adatokra alkalmazott módszerekkel, fogalmakkal és minősítésekkel kapcsolatosak. Ezen esetleges módszertani látogatások kivitelezése a valamennyi érdekelt fórum közötti, illetve különösen a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott információcserén alapul majd. |
| --- | --- |

(11)

Mind a tagállamok által közölt tényleges adatok, mind az azok alapjául szolgáló, az ESA 95 szerint összeállított kormányzati szektorszámlák minőségének biztosítása érdekében állandó párbeszédet kell kialakítani a Bizottság és a tagállamok statisztikai hatóságai között. E célból a Bizottság rendszeresen tehet mind konzultációs látogatásokat, mind esetleges módszertani látogatásokat, hogy ezáltal fokozza a közölt adatok ellenőrzését és folyamatosan biztosítsa az adatok minőségét. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a Bizottságnak az információkhoz való haladéktalan hozzáférését. Rendszerint konzultációs látogatásokra kerül sor. Módszertani látogatásokra kizárólag abban az esetben kerülhet sor, ha a Bizottság (Eurostat) jelentős veszélyt vagy potenciális problémákat állapít meg az adatok minőségével kapcsolatban, különösen, ha ezek a tagállamok jelentési kötelezettsége alá tartozó adatokra alkalmazott módszerekkel, fogalmakkal és minősítésekkel kapcsolatosak. Ezen esetleges módszertani látogatások kivitelezése a valamennyi érdekelt fórum közötti, illetve különösen a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott információcserén alapul majd.

| (12) | A tagállamoknak részletes kimutatásokat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk a tényleges kormányzati hiányra és adósságra vonatkozó adatok, valamint az ezek alapjául szolgáló, az ESA 95 szerint összeállított kormányzati szektorszámlák összeállítása során alkalmazott módszerekről, eljárásokról és forrásokról; ezeket rendszeresen aktualizálniuk kell, és nyilvánosságra kell hozniuk. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamoknak részletes kimutatásokat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk a tényleges kormányzati hiányra és adósságra vonatkozó adatok, valamint az ezek alapjául szolgáló, az ESA 95 szerint összeállított kormányzati szektorszámlák összeállítása során alkalmazott módszerekről, eljárásokról és forrásokról; ezeket rendszeresen aktualizálniuk kell, és nyilvánosságra kell hozniuk.

| (13) | Amennyiben kétség merül fel egy kormányzati művelet helyes elszámolási módját illetően, illetve olyan esetekben, amelyek összetettek vagy általános érdeklődésre tartanak számot, a Bizottságnak (Eurostat) gyors döntést kell hoznia a művelet helyes elszámolási kezeléséről a 2223/96/EK tanácsi rendelet értelmében. |
| --- | --- |

(13)

Amennyiben kétség merül fel egy kormányzati művelet helyes elszámolási módját illetően, illetve olyan esetekben, amelyek összetettek vagy általános érdeklődésre tartanak számot, a Bizottságnak (Eurostat) gyors döntést kell hoznia a művelet helyes elszámolási kezeléséről a 2223/96/EK tanácsi rendelet értelmében.

| (14) | A Bizottság (Eurostat) részéről történő adatszolgáltatás szabályait a határidő, illetve a lehetséges fenntartások és módosítások tekintetében pontosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság (Eurostat) részéről történő adatszolgáltatás szabályait a határidő, illetve a lehetséges fenntartások és módosítások tekintetében pontosítani kell.

| (15) | Az adatközlés tartalmát összhangba kell hozni a tagállamok által jelenleg szolgáltatott adatokkal. A 3605/93/EK rendeletet általánosságban véve naprakésszé kell tenni a helyes gyakorlat kódexének végrehajtásából származó tapasztalatokra figyelemmel. |
| --- | --- |

(15)

Az adatközlés tartalmát összhangba kell hozni a tagállamok által jelenleg szolgáltatott adatokkal. A 3605/93/EK rendeletet általánosságban véve naprakésszé kell tenni a helyes gyakorlat kódexének végrehajtásából származó tapasztalatokra figyelemmel.

| (16) | A 3605/93/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(16)

A 3605/93/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3605/93/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  (1)   A tervezett kormányzati hiány és az adósság szintjének adatai azon számadatok, amelyeket a tagállamok az adott évre állapítottak meg. Ezek a számadatok képezik a legfrissebb hivatalos előrejelzést, figyelembe véve a legfrissebb kormányzati döntéseket, gazdasági fejleményeket és kilátásokat is. A számadatokat az adatközlési határidőt megelőzően az ahhoz lehető legközelebb eső időpontban kell előállítani.
  (2)   A tényleges kormányzati hiány és az adósság szintjének adatai valamely korábbi év becsült, előzetes, részben véglegesített vagy végleges eredményei. A tervezett és a tényleges adatoknak együtt a fogalommeghatározások és a fogalmak tekintetében állandó idősorokat kell alkotniuk.”; |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   A tervezett kormányzati hiány és az adósság szintjének adatai azon számadatok, amelyeket a tagállamok az adott évre állapítottak meg. Ezek a számadatok képezik a legfrissebb hivatalos előrejelzést, figyelembe véve a legfrissebb kormányzati döntéseket, gazdasági fejleményeket és kilátásokat is. A számadatokat az adatközlési határidőt megelőzően az ahhoz lehető legközelebb eső időpontban kell előállítani.

(2)   A tényleges kormányzati hiány és az adósság szintjének adatai valamely korábbi év becsült, előzetes, részben véglegesített vagy végleges eredményei. A tervezett és a tényleges adatoknak együtt a fogalommeghatározások és a fogalmak tekintetében állandó idősorokat kell alkotniuk.”;

| 2. | A 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdése a következőképpen módosul:
  „(1)   1994 elejétől a tagállamok évente kétszer adatszolgáltatást teljesítenek a Bizottság részére tervezett és tényleges kormányzati hiányukról és adósságuk szintjéről, először az adott év (n. év) április 1-jét megelőzően, másodszor az n. év október 1-je előtt.
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot arról, mely nemzeti hatóságaik felelősek a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében történő adatszolgáltatásért.
  (2)   Az n. év április 1-je előtt a tagállamok:






  — | adatot szolgáltatnak a Bizottságnak az n. évre vonatkozó tervezett kormányzati hiányukról, naprakész becslést adnak az n–1. évre vonatkozó tényleges kormányzati hiányukról és az n–2., n–3. és az n–4. évekre vonatkozó tényleges kormányzati hiányukról, |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdése a következőképpen módosul:

„(1)   1994 elejétől a tagállamok évente kétszer adatszolgáltatást teljesítenek a Bizottság részére tervezett és tényleges kormányzati hiányukról és adósságuk szintjéről, először az adott év (n. év) április 1-jét megelőzően, másodszor az n. év október 1-je előtt.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot arról, mely nemzeti hatóságaik felelősek a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében történő adatszolgáltatásért.

(2)   Az n. év április 1-je előtt a tagállamok:

—

adatot szolgáltatnak a Bizottságnak az n. évre vonatkozó tervezett kormányzati hiányukról, naprakész becslést adnak az n–1. évre vonatkozó tényleges kormányzati hiányukról és az n–2., n–3. és az n–4. évekre vonatkozó tényleges kormányzati hiányukról,

| — | ezzel egyidejűleg megadják a Bizottságnak a kormányzati hiány n. évre vonatkozó tervezett adatait és az n–1., n–2., n–3. és az n–4. évre vonatkozó tényleges adatait a nemzeti szinten leggyakrabban használt meghatározásnak megfelelően, valamint azon számadatokat, amelyek magyarázatot szolgáltatnak a hivatalos költségvetési hiány és a kormányzati hiány közötti átszámítás módjára az S.1311 alszektor vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

ezzel egyidejűleg megadják a Bizottságnak a kormányzati hiány n. évre vonatkozó tervezett adatait és az n–1., n–2., n–3. és az n–4. évre vonatkozó tényleges adatait a nemzeti szinten leggyakrabban használt meghatározásnak megfelelően, valamint azon számadatokat, amelyek magyarázatot szolgáltatnak a hivatalos költségvetési hiány és a kormányzati hiány közötti átszámítás módjára az S.1311 alszektor vonatkozásában,

| — | ezzel egyidejűleg megadják a Bizottságnak a megfelelő hivatalosan elfogadott egyenlegek n–1., n–2., n–3. és az n–4. évre vonatkozó tényleges adatait, valamint azon számadatokat, amelyek magyarázatot szolgáltatnak az egyes kormányzati alszektor hivatalosan elfogadott egyenlegei és a kormányzati hiány közötti átszámításra az S.1312, S.1313 és az S.1314 alszektor vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

ezzel egyidejűleg megadják a Bizottságnak a megfelelő hivatalosan elfogadott egyenlegek n–1., n–2., n–3. és az n–4. évre vonatkozó tényleges adatait, valamint azon számadatokat, amelyek magyarázatot szolgáltatnak az egyes kormányzati alszektor hivatalosan elfogadott egyenlegei és a kormányzati hiány közötti átszámításra az S.1312, S.1313 és az S.1314 alszektor vonatkozásában,

| — | adatot szolgáltatnak a Bizottságnak adósságuk n. év végére vonatkozó tervezett szintjéről és adósságuk n–1., n–2., n–3. és az n–4. év végére vonatkozó tényleges szintjéről, |
| --- | --- |

—

adatot szolgáltatnak a Bizottságnak adósságuk n. év végére vonatkozó tervezett szintjéről és adósságuk n–1., n–2., n–3. és az n–4. év végére vonatkozó tényleges szintjéről,

| — | ezzel egyidejűleg megadják a Bizottságnak az n–1., n–2., n–3. és az n–4. évekre vonatkozóan azon számadatokat, amelyek alszektoronként magyarázatot szolgáltatnak a hiány és az egyéb vonatkozó tényezők részesedésére az adósság szintjének változásában. |
| --- | --- |

—

ezzel egyidejűleg megadják a Bizottságnak az n–1., n–2., n–3. és az n–4. évekre vonatkozóan azon számadatokat, amelyek alszektoronként magyarázatot szolgáltatnak a hiány és az egyéb vonatkozó tényezők részesedésére az adósság szintjének változásában.

(3)   Az n. év október 1-je előtt a tagállamok adatot szolgáltatnak a Bizottságnak:

| — | az n. évre vonatkozó naprakésszé tett tervezett kormányzati hiányukról és az n–1., n–2., n–3. és az n–4. év tényleges kormányzati hiányáról, eleget téve a (2) bekezdés második és harmadik francia bekezdésében megfogalmazott követelményeknek, |
| --- | --- |

—

az n. évre vonatkozó naprakésszé tett tervezett kormányzati hiányukról és az n–1., n–2., n–3. és az n–4. év tényleges kormányzati hiányáról, eleget téve a (2) bekezdés második és harmadik francia bekezdésében megfogalmazott követelményeknek,

| — | az n. év végére vonatkozó naprakésszé tett tervezett adósságukról és az n–1., n–2., n–3. és az n–4. év végére vonatkozó tényleges adósságról, eleget téve a (2) bekezdés ötödik francia bekezdésében megfogalmazott követelményeknek.”; |
| --- | --- |

—

az n. év végére vonatkozó naprakésszé tett tervezett adósságukról és az n–1., n–2., n–3. és az n–4. év végére vonatkozó tényleges adósságról, eleget téve a (2) bekezdés ötödik francia bekezdésében megfogalmazott követelményeknek.”;

| 3. | A 7. és 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  (1)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a már megküldött tényleges és tervezett kormányzati hiányuk és adósságuk számadatainak bárminemű jelentős felülvizsgálatáról, amint a számadatok rendelkezésre állnak.
  (2)   A tényleges kormányzati hiány és adósság már közölt számadatainak jelentős felülvizsgálatát megfelelően dokumentálni kell. Ha a felülvizsgálat a Szerződéshez csatolt vonatkozó jegyzőkönyvben meghatározott referenciaértékek meghaladását eredményezi, vagy azt, hogy az adott tagállam adatai már nem haladják meg a referenciaértékeket, azt minden esetben jelenteni és megfelelően dokumentálni kell.
  8. cikk
  A tagállamok nyilvánosságra hozzák az elmúlt évek tényleges kormányzati hiányára és adósságára vonatkozó, valamint egyéb adataikat, amelyeket a 4., 5., 6. és 7. cikk értelmében a Bizottságnak jelentettek.”; |
| --- | --- |

3.

A 7. és 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

(1)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a már megküldött tényleges és tervezett kormányzati hiányuk és adósságuk számadatainak bárminemű jelentős felülvizsgálatáról, amint a számadatok rendelkezésre állnak.

(2)   A tényleges kormányzati hiány és adósság már közölt számadatainak jelentős felülvizsgálatát megfelelően dokumentálni kell. Ha a felülvizsgálat a Szerződéshez csatolt vonatkozó jegyzőkönyvben meghatározott referenciaértékek meghaladását eredményezi, vagy azt, hogy az adott tagállam adatai már nem haladják meg a referenciaértékeket, azt minden esetben jelenteni és megfelelően dokumentálni kell.

8. cikk

A tagállamok nyilvánosságra hozzák az elmúlt évek tényleges kormányzati hiányára és adósságára vonatkozó, valamint egyéb adataikat, amelyeket a 4., 5., 6. és 7. cikk értelmében a Bizottságnak jelentettek.”;

| 4. | A 8. cikk után a szöveg a következő szakaszokkal egészül ki:
  „2a.   SZAKASZ
  ADATMINŐSÉG
  8a. cikk
  (1)   A Bizottság (Eurostat) rendszeresen értékeli mind a tagállamok által szolgáltatott tényleges adatok, mind az ezek alapjául szolgáló, az ESA 95 alapján összeállított kormányzati szektorszámlák (a továbbiakban: kormányzati számlák) minőségét. A tényleges adatok minősége a statisztikai adatok elszámolási szabályoknak való megfelelését, hiánytalanságát, megbízhatóságát, időszerűségét és ellentmondás-mentességét jelenti. Az értékelés a tagállamok kimutatásaiban meghatározott területekre összpontosít, mint például a kormányzati szektor elhatárolása, a költségvetési műveletek és kötelezettségek osztályozása és a számbavétel időpontja.
  (2)   A tagállamok haladéktalanul biztosítják a Bizottság (Eurostat) részére az adatok minőségének értékeléséhez kért, lényeges statisztikai információkat, a statisztikai adatokra vonatkozó titoktartás tekintetében a 322/97/EK rendeletben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül.
  Az első albekezdésben említett „statisztikai információk”-at az ESA szabályainak való megfelelőség ellenőrzéséhez szigorúan szükséges információkra kell korlátozni. Statisztikai információk különösen az alábbiak:






  — | a nemzeti számlákból származó adatok, |
| --- | --- | --- |

4.

A 8. cikk után a szöveg a következő szakaszokkal egészül ki:

„2a.   SZAKASZ

ADATMINŐSÉG

8a. cikk

(1)   A Bizottság (Eurostat) rendszeresen értékeli mind a tagállamok által szolgáltatott tényleges adatok, mind az ezek alapjául szolgáló, az ESA 95 alapján összeállított kormányzati szektorszámlák (a továbbiakban: kormányzati számlák) minőségét. A tényleges adatok minősége a statisztikai adatok elszámolási szabályoknak való megfelelését, hiánytalanságát, megbízhatóságát, időszerűségét és ellentmondás-mentességét jelenti. Az értékelés a tagállamok kimutatásaiban meghatározott területekre összpontosít, mint például a kormányzati szektor elhatárolása, a költségvetési műveletek és kötelezettségek osztályozása és a számbavétel időpontja.

(2)   A tagállamok haladéktalanul biztosítják a Bizottság (Eurostat) részére az adatok minőségének értékeléséhez kért, lényeges statisztikai információkat, a statisztikai adatokra vonatkozó titoktartás tekintetében a 322/97/EK rendeletben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül.

Az első albekezdésben említett „statisztikai információk”-at az ESA szabályainak való megfelelőség ellenőrzéséhez szigorúan szükséges információkra kell korlátozni. Statisztikai információk különösen az alábbiak:

—

a nemzeti számlákból származó adatok,

| — | kimutatások, |
| --- | --- |

—

kimutatások,

| — | az EDP-értesítésekkel kapcsolatos táblázatok, |
| --- | --- |

—

az EDP-értesítésekkel kapcsolatos táblázatok,

| — | az értesítésekre vonatkozó kiegészítő kérdőívek és pontosítások. |
| --- | --- |

—

az értesítésekre vonatkozó kiegészítő kérdőívek és pontosítások.

A kérdőívek formátumát a Bizottság (Eurostat) határozza meg a 91/115/EGK tanácsi határozat (8) által létrehozott monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal (a továbbiakban: CMFB) folytatott konzultáció után.

(3)   A Bizottság (Eurostat) rendszeresen jelentésben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a tagállamok által szolgáltatott tényleges adatok minőségéről. A jelentés tárgya a tagállamok által szolgáltatott tényleges adatok átfogó értékelése az elszámolási szabályok betartása, az adatok hiánytalansága, megbízhatósága, időszerűsége és ellentmondás-mentessége tekintetében.

8b. cikk

(1)   A tagállamok részletes kimutatásokat bocsátanak a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére a tényleges kormányzati hiányra és adósságra vonatkozó adatok összeállítása során alkalmazott módszerekről, eljárásokról és forrásokról, valamint az azok alapjául szolgáló kormányzati számlákról.

(2)   A tagállamok a kimutatásokat azon iránymutatás szerint készítik el, amelyet a Bizottság (Eurostat) a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal folytatott konzultáció után fogadott el.

(3)   A tagállamoknak a kimutatásokat a statisztikai adataik összeállítása során alkalmazott módszerek, eljárások és források felülvizsgálata után naprakésszé kell tenniük.

(4)   A tagállamok a kimutatásaikat nyilvánosságra hozzák.

(5)   Az (1), (2) és (3) bekezdésben említett kérdések a 8d. cikkben említett látogatások tárgyát képezhetik.

8c. cikk

(1)   Amennyiben kétség merül fel az ESA 95 elszámolási szabályainak helyes végrehajtása tekintetében, az érintett tagállam felkéri a Bizottságot (Eurostat) a végrehajtás módjának pontosítására. A Bizottság (Eurostat) haladéktalanul megvizsgálja a problémát, és a pontosításról tájékoztatja az érintett tagállamot és, adott esetben, a CMFB-t.

(2)   A Bizottság vagy az érintett tagállam megítélése szerint összetett vagy általános érdeklődésre számot tartó esetekben a Bizottság (Eurostat) a CMFB-vel folytatott konzultációt követően hozza meg döntését. Döntéseit a Bizottság (Eurostat) a CMFB véleményével együtt nyilvánosságra hozza, a statisztikai adatokra vonatkozó titoktartás tekintetében a 322/97/EK rendeletben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül.

8d. cikk

A Bizottság (Eurostat) folyamatos párbeszédet biztosít a tagállamok statisztikai hatóságaival. E célból a Bizottság (Eurostat) rendszeres konzultációs látogatásokat, illetve esetleges módszertani látogatásokat tesz minden tagállamban. Módszertani látogatásokra kizárólag abban az esetben kerülhet sor, ha jelentős veszélyek vagy potenciális problémák kerültek megállapításra az adatok minőségével kapcsolatban, különösen, ha ezek a tagállamok jelentési kötelezettsége alá tartozó adatokra alkalmazott módszerekkel, fogalmakkal és minősítésekkel kapcsolatosak.

A konzultációs látogatások célja a megküldött adatok felülvizsgálata, módszertani kérdések vizsgálata, a kimutatásokban leírt statisztikai eljárások és források megvitatása, valamint az elszámolási szabályok betartásának értékelése. A konzultációs látogatásokat a megküldött adatok minőségével kapcsolatos veszélyek vagy potenciális problémák megállapítására kell felhasználni. A módszertani látogatások célja a megküldött tényleges adatokat alátámasztó eljárások és kormányzati számlák ellenőrzése, valamint részletes következtetések levonása a megküldött adatok minőségének tekintetében, a 8a. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint. A módszertani látogatások kizárólag statisztikai célokat szolgálhatnak. Ezt a 8e. cikkben említett delegációk összetételének tükröznie kell.

A konzultációs és a módszertani látogatások szervezésekor a Bizottság (Eurostat) előzetes megállapításait véleményezésre megküldi az érintett tagállamoknak.

8e. cikk

(1)   A Bizottság (Eurostat) a tagállamokban tett módszertani látogatások során kérheti más tagállamok által javasolt nemzeti számla szakértők önkéntes alapon történő segítségét, valamint a Bizottság egyéb szervezeti egységeinél dolgozó tisztviselőinek segítségét.

Azon nemzeti számla szakértők listája, akiktől a Bizottság segítséget kérhet, a Bizottság részére a túlzott hiánnyal kapcsolatos adatszolgáltatásért felelős nemzeti hatóságok által eljuttatott javaslatok alapján kerül felállításra.

(2)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést a módszertani látogatások megkönnyítésére. E látogatások a túlzott hiány esetén követendő eljárás során adatot szolgáltató nemzeti hatóságokra korlátozódnak. A tagállamok mindemellett biztosítják, hogy a kormányzati számlák és az adósságállományra vonatkozó statisztikák elkészítésében közvetve vagy közvetlenül részt vevő szerveik – és szükség esetén a kormányzati hatásköri felelősségükből kifolyólag a hivatalos költségvetési adatokat ellenőrző nemzeti hatóságaik – a Bizottság tisztviselőinek vagy az (1) bekezdésben említett egyéb szakértőknek feladataik végzéséhez szükséges minden segítséget megadnak, beleértve a tényleges kormányzati hiányra és adósságra vonatkozó közölt adatokat alátámasztó dokumentumok, illetve az adatok alapjául szolgáló kormányzati számlák rendelkezésre bocsátását is. A nemzeti statisztikai rendszer bizalmas iratait kizárólag a Bizottság (Eurostat) részére kell átadni.

A tagállamok arra vonatkozó általános kötelezettségeinek sérelme nélkül, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a módszertani látogatások megkönnyítésére, az első albekezdésben említett módszertani látogatások során az egyes tagállamokban az Eurostat tárgyalópartnerei a túlzott hiány esetén követendő eljárás során való adatszolgáltatásért felelős szolgálatok.

(3)   A Bizottság (Eurostat) biztosítja, hogy az e látogatásokon részt vevő tisztviselői és a szakértők a tárgyi hozzáértésre, a szakmai függetlenségre és a titoktartásra vonatkozó garanciákat teljes mértékben teljesítsék.

8f. cikk

A Bizottság (Eurostat) jelentésben tájékoztatja a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a konzultációs és a módszertani látogatások megállapításairól, beleértve az érintett tagállamok által ezen megállapításokkal kapcsolatban esetlegesen tett észrevételeket is. Ezeket a jelentéseket az érintett tagállam esetleges észrevételeivel együtt – a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság részére történt átadásukat követően – nyilvánosságra kell hozni, a statisztikai adatokra vonatkozó titoktartás tekintetében a 322/97/EK tanácsi rendeletben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül.

2b.   SZAKASZ

ADATSZOLGÁLTATÁS A BIZOTTSÁG RÉSZÉRŐL

8g. cikk

(1)   A Bizottság (Eurostat) a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási határidő leteltét vagy a 7. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálatokat követő három héten belül rendelkezésre bocsátja a tényleges kormányzati hiánynak és adósságnak a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásához felhasználandó adatait. Az adatszolgáltatás közzététel útján történik.

(2)   A Bizottság (Eurostat) nem késlelteti a tagállamok tényleges kormányzati hiányára és adósságára vonatkozó adatok közzétételét, amennyiben egy tagállam nem szolgáltatott adatot.

8h. cikk

(1)   A Bizottság (Eurostat) fenntartását fejezheti ki a tagállamok által szolgáltatott tényleges adatok minőségét illetően. Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság elnökét a fenntartásokról, amelyeket kinyilvánítani és nyilvánosságra hozni szándékozik. Amennyiben az adatok és a fenntartás közzététele után a kérdés tisztázódik, a fenntartás visszavonását ezt követően azonnal nyilvánosságra kell hozni.

(2)   A Bizottság (Eurostat) módosíthatja a tagállamok által megküldött tényleges adatokat és rendelkezésre bocsáthatja a módosított adatokat és a módosítás indoklását, amennyiben bizonyítékai vannak arra, hogy a tagállamok által megküldött tényleges adatok nem felelnek meg a 8A. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek. Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság elnökét a módosított adatokról és a módosítás indoklásáról.

2c.   SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

8i. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a Bizottságnak szolgáltatott tényleges adatokat a 322/97/EK tanácsi rendelet 10. cikkében megfogalmazott elveknek megfelelően bocsátják rendelkezésre. Ebben a tekintetben a nemzeti statisztikai hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a közölt adatok megfelelnek az 1. és 2. cikk rendelkezéseinek és az azok alapjául szolgáló ESA 95 elszámolási szabályoknak.

(2)   A tagállamok megtesznek minden megfelelő intézkedést annak biztosítására, hogy a Bizottságnak szolgáltatott tényleges adatok és az ezek alapjául szolgáló kormányzati számlák rendelkezésre bocsátásáért felelős tisztviselőik a 322/97/EK rendelet 10. cikkében megfogalmazott elvekkel összhangban járjanak el.

8j. cikk

Abban az esetben, ha az Európai Parlament és a Tanács vagy a Bizottság a Szerződésben és a 2223/96/EK rendeletben megállapított hatásköri és eljárási szabályokkal összhangban az ESA 95 felülvizsgálatáról vagy módszertanának módosításáról határoz, a Bizottság az ESA 95-re vonatkozó új hivatkozásokat bevezeti az 1., 2. és 4. cikkbe.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  2005. június 23-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL C 116., 2005.5.18., 11. o.

2

(3)  HL L 112., 1997.4.29., 56. o.

3

(4)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 351/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 55., 2002.2.26., 23. o.) módosított rendelet.

4

(5)  A Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (HL L 310., 1996.11.30., 1. o.). A legutóbb az 1267/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 180., 2003.7.18., 1. o.) módosított rendelet.

5

(6)

6

| — | A 2223/96/EK tanácsi rendeletnek a rövid távú államháztartási statisztikákkal kapcsolatos végrehajtásáról szóló, 2000. február 3-i 264/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 29., 2000.2.4., 4. o.). |
| --- | --- |

—

A 2223/96/EK tanácsi rendeletnek a rövid távú államháztartási statisztikákkal kapcsolatos végrehajtásáról szóló, 2000. február 3-i 264/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 29., 2000.2.4., 4. o.).

| — | Az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláiról szóló, 2002. június 10-i 1221/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 179., 2002.7.9., 1. o.). |
| --- | --- |

—

Az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláiról szóló, 2002. június 10-i 1221/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 179., 2002.7.9., 1. o.).

| — | Az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról szóló, 2004. március 10-i 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 81., 2004.3.19., 1. o.). |
| --- | --- |

—

Az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról szóló, 2004. március 10-i 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 81., 2004.3.19., 1. o.).

| — | A negyedéves államadósság adatainak összeállításáról és továbbításáról szóló, 2004. június 28-i 1222/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 233., 2004.7.2., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A negyedéves államadósság adatainak összeállításáról és továbbításáról szóló, 2004. június 28-i 1222/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 233., 2004.7.2., 1. o.).

| — | A 2223/96/EK tanácsi rendeletnek az államháztartási kiadásokkal és bevételekkel kapcsolatos végrehajtásáról szóló, 2000. július 10-i 1500/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 172., 2000.7.12., 3. o.). |
| --- | --- |

—

A 2223/96/EK tanácsi rendeletnek az államháztartási kiadásokkal és bevételekkel kapcsolatos végrehajtásáról szóló, 2000. július 10-i 1500/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 172., 2000.7.12., 3. o.).

| — | A 2223/96/EK tanácsi rendelet. |
| --- | --- |

—

A 2223/96/EK tanácsi rendelet.

(7)  HL L 52., 1997.2.22., 1. o.

7

(8)  HL L 59., 1991.3.6., 19. o.”

8

---

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/7

---

A TANÁCS 2104/2005/EK, EURATOM
  RENDELETE

(2005. december 20.)

az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott súlyozási együtthatóknak 2005. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 13. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre (1) és különösen a személyzeti szabályzat 63., 64., 65. és 82. cikkére, VII., XI. és XIII. mellékletére, valamint az alkalmazási feltételek 20. cikkének első bekezdésére, 64. és 92. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának vásárlóereje ugyanúgy változzon, mint a tagállamok nemzeti köztisztviselőié, a 2005-re vonatkozó éves felülvizsgálat keretében ki kell igazítani az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazását és nyugdíját,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 63. cikkének második bekezdésében foglalt 2004. július 1-jei időpont helyébe 2005. július 1-je lép.

2. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 66. cikkében, a díjazás és a nyugdíjak kiszámításánál alkalmazandó havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| 2005.7.1. | Fizetési fokozat |
| --- | --- |
| Besorolási osztály | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 15 255,00 | 15 896,04 | 16 564,01 | | |
| 15 | 13 482,88 | 14 049,45 | 14 639,82 | 15 047,12 | 15 255,00 |
| 14 | 11 916,61 | 12 417,36 | 12 939,16 | 13 299,15 | 13 482,88 |
| 13 | 10 532,30 | 10 974,88 | 11 436,06 | 11 754,22 | 11 916,61 |
| 12 | 9 308,79 | 9 699,96 | 10 107,56 | 10 388,77 | 10 532,30 |
| 11 | 8 227,42 | 8 573,15 | 8 933,40 | 9 181,94 | 9 308,79 |
| 10 | 7 271,67 | 7 577,23 | 7 895,64 | 8 115,30 | 8 227,42 |
| 9 | 6 426,94 | 6 697,01 | 6 978,42 | 7 172,57 | 7 271,67 |
| 8 | 5 680,34 | 5 919,04 | 6 167,76 | 6 339,36 | 6 426,94 |
| 7 | 5 020,47 | 5 231,44 | 5 451,27 | 5 602,93 | 5 680,34 |
| 6 | 4 437,26 | 4 623,72 | 4 818,01 | 4 952,06 | 5 020,47 |
| 5 | 3 921,80 | 4 086,60 | 4 258,32 | 4 376,79 | 4 437,26 |
| 4 | 3 466,22 | 3 611,87 | 3 763,65 | 3 868,36 | 3 921,80 |
| 3 | 3 063,56 | 3 192,29 | 3 326,43 | 3 418,98 | 3 466,22 |
| 2 | 2 707,67 | 2 821,45 | 2 940,01 | 3 021,81 | 3 063,56 |
| 1 | 2 393,13 | 2 493,69 | 2 598,48 | 2 670,77 | 2 707,67 |

2005.7.1.

Fizetési fokozat

Besorolási osztály

1

2

3

4

5

16

15 255,00

15 896,04

16 564,01

15

13 482,88

14 049,45

14 639,82

15 047,12

15 255,00

14

11 916,61

12 417,36

12 939,16

13 299,15

13 482,88

13

10 532,30

10 974,88

11 436,06

11 754,22

11 916,61

12

9 308,79

9 699,96

10 107,56

10 388,77

10 532,30

11

8 227,42

8 573,15

8 933,40

9 181,94

9 308,79

10

7 271,67

7 577,23

7 895,64

8 115,30

8 227,42

9

6 426,94

6 697,01

6 978,42

7 172,57

7 271,67

8

5 680,34

5 919,04

6 167,76

6 339,36

6 426,94

7

5 020,47

5 231,44

5 451,27

5 602,93

5 680,34

6

4 437,26

4 623,72

4 818,01

4 952,06

5 020,47

5

3 921,80

4 086,60

4 258,32

4 376,79

4 437,26

4

3 466,22

3 611,87

3 763,65

3 868,36

3 921,80

3

3 063,56

3 192,29

3 326,43

3 418,98

3 466,22

2

2 707,67

2 821,45

2 940,01

3 021,81

3 063,56

1

2 393,13

2 493,69

2 598,48

2 670,77

2 707,67

3. cikk

2005. július 1-jei hatállyal, a személyzeti szabályzat 64. cikke értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására alkalmazandó súlyozási együtthatókat az alábbi táblázat 2. oszlopa tartalmazza.

2006. január 1-jei hatállyal, a személyzeti szabályzat VII. melléklete 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak átutalásaira alkalmazandó súlyozási együtthatókat az alábbi táblázat 3. oszlopa tartalmazza.

2005. július 1-jei hatállyal, a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 20. cikkének (2) bekezdése értelmében a nyugdíjakra alkalmazandó súlyozási együtthatókat az alábbi táblázat 4. oszlopa tartalmazza.

2006. május 1-jei hatállyal, a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 20. cikkének (2) bekezdése értelmében a nyugdíjakra alkalmazandó súlyozási együtthatókat az alábbi táblázat 5. oszlopa tartalmazza.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ország/város | Díjazás
  2005.7.1. | Átutalás
  2006.1.1. | Nyugdíj
  2005.7.1. | Nyugdíj
  2006.5.1. |
| Cseh Köztársaság | 90,6 | 78,6 | 100,0 | 100,0 |
| Dánia | 135,9 | 130,8 | 133,9 | 132,8 |
| Németország | 100,2 | 102,1 | 101,0 | 101,3 |
| Bonn | 96,0 | | | |
| Karlsruhe | 95,0 | | | |
| München | 106,4 | | | |
| Észtország | 80,3 | 78,1 | 100,0 | 100,0 |
| Görögország | 93,0 | 91,2 | 100,0 | 100,0 |
| Spanyolország | 101,2 | 95,3 | 100,0 | 100,0 |
| Franciaország | 119,0 | 106,3 | 113,9 | 111,4 |
| Írország | 122,4 | 116,3 | 120,0 | 118,7 |
| Olaszország | 111,8 | 107,6 | 110,1 | 109,3 |
| Varese | 99,0 | | | |
| Ciprus | 92,0 | 97,2 | 100,0 | 100,0 |
| Lettország | 76,1 | 72,9 | 100,0 | 100,0 |
| Litvánia | 77,1 | 73,6 | 100,0 | 100,0 |
| Magyarország | 90,0 | 73,0 | 100,0 | 100,0 |
| Málta | 89,6 | 92,3 | 100,0 | 100,0 |
| Hollandia | 109,7 | 101,3 | 106,3 | 104,7 |
| Ausztria | 107,1 | 107,0 | 107,1 | 107,0 |
| Lengyelország | 81,4 | 74,9 | 100,0 | 100,0 |
| Portugália | 91,5 | 90,1 | 100,0 | 100,0 |
| Szlovénia | 83,0 | 80,8 | 100,0 | 100,0 |
| Szlovákia | 92,9 | 82,1 | 100,0 | 100,0 |
| Finnország | 117,7 | 112,8 | 115,7 | 114,8 |
| Svédország | 112,4 | 105,1 | 109,5 | 108,0 |
| Egyesült Királyság | 143,8 | 117,4 | 133,2 | 128,0 |
| Culham | 115,4 | | | |

1

2

3

4

5

Ország/város

Díjazás

2005.7.1.

Átutalás

2006.1.1.

Nyugdíj

2005.7.1.

Nyugdíj

2006.5.1.

Cseh Köztársaság

90,6

78,6

100,0

100,0

Dánia

135,9

130,8

133,9

132,8

Németország

100,2

102,1

101,0

101,3

Bonn

96,0

Karlsruhe

95,0

München

106,4

Észtország

80,3

78,1

100,0

100,0

Görögország

93,0

91,2

100,0

100,0

Spanyolország

101,2

95,3

100,0

100,0

Franciaország

119,0

106,3

113,9

111,4

Írország

122,4

116,3

120,0

118,7

Olaszország

111,8

107,6

110,1

109,3

Varese

99,0

Ciprus

92,0

97,2

100,0

100,0

Lettország

76,1

72,9

100,0

100,0

Litvánia

77,1

73,6

100,0

100,0

Magyarország

90,0

73,0

100,0

100,0

Málta

89,6

92,3

100,0

100,0

Hollandia

109,7

101,3

106,3

104,7

Ausztria

107,1

107,0

107,1

107,0

Lengyelország

81,4

74,9

100,0

100,0

Portugália

91,5

90,1

100,0

100,0

Szlovénia

83,0

80,8

100,0

100,0

Szlovákia

92,9

82,1

100,0

100,0

Finnország

117,7

112,8

115,7

114,8

Svédország

112,4

105,1

109,5

108,0

Egyesült Királyság

143,8

117,4

133,2

128,0

Culham

115,4

4. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 42a. cikkében említett szülői szabadság esetén nyújtott támogatás összege 822,06 euro, egyedülálló szülő esetén 1 096,07 euro.

5. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 1. cikkének (1) bekezdésében említett háztartási támogatás alapösszege 153,75 euro.

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkének (1) bekezdésében említett, eltartott gyermek után nyújtott támogatás összege 335,96 euro.

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 3. cikkének (1) bekezdésében említett iskoláztatási támogatás összege 227,96 euro.

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 3. cikkének (2) bekezdésében említett iskoláztatási támogatás összege 82,07 euro.

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 69. cikkében és a VII. melléklete 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett külföldi munkavégzési támogatás összege 455,69 euro.

6. cikk

2006. január 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 8. cikkében említett, kilométereken alapuló térítés a következőképpen kerül kiigazításra:

| — | : | kilométerenként 0 euro | : | 0-tól 200 km-ig terjedő távolság esetén, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | kilométerenként 0,3417 euro | : | 201-től 1 000 km-ig terjedő távolság esetén, |
| — | : | kilométerenként 0,5695 euro | : | 1 001-től 2 000 km-ig terjedő távolság esetén, |
| — | : | kilométerenként 0,3417 euro | : | 2 001-től 3 000 km-ig terjedő távolság esetén, |
| — | : | kilométerenként 0,1139 euro | : | 3 001-től 4 000 km-ig terjedő távolság esetén, |
| — | : | kilométerenként 0,0548 euro | : | 4 001-től 10 000 km-ig terjedő távolság esetén, |
| — | : | kilométerenként 0 euro | : | 10 000 km-t meghaladó távolság esetén. |

—

:

kilométerenként 0 euro

:

0-tól 200 km-ig terjedő távolság esetén,

—

:

kilométerenként 0,3417 euro

:

201-től 1 000 km-ig terjedő távolság esetén,

—

:

kilométerenként 0,5695 euro

:

1 001-től 2 000 km-ig terjedő távolság esetén,

—

:

kilométerenként 0,3417 euro

:

2 001-től 3 000 km-ig terjedő távolság esetén,

—

:

kilométerenként 0,1139 euro

:

3 001-től 4 000 km-ig terjedő távolság esetén,

—

:

kilométerenként 0,0548 euro

:

4 001-től 10 000 km-ig terjedő távolság esetén,

—

:

kilométerenként 0 euro

:

10 000 km-t meghaladó távolság esetén.

A fenti, kilométereken alapuló térítéshez hozzáadódik egy kiegészítő átalányösszeg:

| — | 170,84 euro, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság 725 km és 1 450 km között van, |
| --- | --- |

—

170,84 euro, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság 725 km és 1 450 km között van,

| — | 341,66 euro, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság legalább 1 450 km. |
| --- | --- |

—

341,66 euro, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság legalább 1 450 km.

7. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 10. cikkének (1) bekezdésében említett napidíj összege:

| — | háztartási támogatásra jogosult tisztviselő esetén 35,31 euro, |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra jogosult tisztviselő esetén 35,31 euro,

| — | háztartási támogatásra nem jogosult tisztviselő esetén 28,47 euro. |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra nem jogosult tisztviselő esetén 28,47 euro.

8. cikk

2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 24. cikkének (3) bekezdésében említett beilleszkedési támogatás alsó határa:

| — | háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 1 005,33 euro, |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 1 005,33 euro,

| — | háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 597,77 euro. |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 597,77 euro.

9. cikk

2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 28a. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett munkanélküli-járadék alsó határa 1 205,67 euro, felső határa 2 411,35 euro, az átalánylevonás 1 096,07 euro.

10. cikk

2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 63. cikkében a havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| 2005.7.1. | Fizetési osztály |
| --- | --- |
| Kategória | Csoport | 1 | 2 | 3 | 4 |
| A | I | 6 144,76 | 6 905,90 | 7 667,04 | 8 428,18 |
| II | 4 459,77 | 4 894,34 | 5 328,91 | 5 763,48 |
| III | 3 747,74 | 3 914,68 | 4 081,62 | 4 248,56 |
| B | IV | 3 600,20 | 3 952,65 | 4 305,10 | 4 657,55 |
| V | 2 827,89 | 3 014,30 | 3 200,71 | 3 387,12 |
| C | VI | 2 689,53 | 2 847,87 | 3 006,21 | 3 164,55 |
| VII | 2 407,22 | 2 489,13 | 2 571,04 | 2 652,95 |
| D | VIII | 2 175,76 | 2 303,90 | 2 432,04 | 2 560,18 |
| IX | 2 095,34 | 2 124,53 | 2 153,72 | 2 182,91 |

2005.7.1.

Fizetési osztály

Kategória

Csoport

1

2

3

4

A

I

6 144,76

6 905,90

7 667,04

8 428,18

II

4 459,77

4 894,34

5 328,91

5 763,48

III

3 747,74

3 914,68

4 081,62

4 248,56

B

IV

3 600,20

3 952,65

4 305,10

4 657,55

V

2 827,89

3 014,30

3 200,71

3 387,12

C

VI

2 689,53

2 847,87

3 006,21

3 164,55

VII

2 407,22

2 489,13

2 571,04

2 652,95

D

VIII

2 175,76

2 303,90

2 432,04

2 560,18

IX

2 095,34

2 124,53

2 153,72

2 182,91

11. cikk

2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 93. cikkében a havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| Feladatcsoport | 2005.7.1. | Fizetési fokozat |
| --- | --- | --- |
| Besorolási osztály | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 258,78 | 5 368,14 | 5 479,78 | 5 593,73 | 5 710,06 | 5 828,81 | 5 950,02 |
| 17 | 4 647,85 | 4 744,50 | 4 843,17 | 4 943,89 | 5 046,70 | 5 151,65 | 5 258,78 |
| 16 | 4 107,89 | 4 193,31 | 4 280,52 | 4 369,53 | 4 460,40 | 4 553,16 | 4 647,85 |
| 15 | 3 630,66 | 3 706,16 | 3 783,23 | 3 861,91 | 3 942,22 | 4 024,20 | 4 107,89 |
| 14 | 3 208,87 | 3 275,60 | 3 343,72 | 3 413,25 | 3 484,23 | 3 556,69 | 3 630,66 |
| 13 | 2 836,08 | 2 895,06 | 2 955,26 | 3 016,72 | 3 079,46 | 3 143,50 | 3 208,87 |
| III | 12 | 3 630,61 | 3 706,10 | 3 783,17 | 3 861,84 | 3 942,14 | 4 024,12 | 4 107,80 |
| 11 | 3 208,85 | 3 275,57 | 3 343,69 | 3 413,22 | 3 484,19 | 3 556,65 | 3 630,61 |
| 10 | 2 836,08 | 2 895,06 | 2 955,26 | 3 016,71 | 3 079,44 | 3 143,48 | 3 208,85 |
| 9 | 2 506,62 | 2 558,74 | 2 611,95 | 2 666,27 | 2 721,71 | 2 778,31 | 2 836,08 |
| 8 | 2 215,43 | 2 261,50 | 2 308,53 | 2 356,53 | 2 405,53 | 2 455,56 | 2 506,62 |
| II | 7 | 2 506,55 | 2 558,69 | 2 611,90 | 2 666,23 | 2 721,69 | 2 778,29 | 2 836,08 |
| 6 | 2 215,31 | 2 261,39 | 2 308,42 | 2 356,44 | 2 405,45 | 2 455,48 | 2 506,55 |
| 5 | 1 957,91 | 1 998,64 | 2 040,21 | 2 082,64 | 2 125,96 | 2 170,17 | 2 215,31 |
| 4 | 1 730,42 | 1 766,41 | 1 803,15 | 1 840,66 | 1 878,94 | 1 918,02 | 1 957,91 |
| I | 3 | 2 131,74 | 2 175,98 | 2 221,14 | 2 267,24 | 2 314,29 | 2 362,32 | 2 411,35 |
| 2 | 1 884,55 | 1 923,66 | 1 963,58 | 2 004,33 | 2 045,93 | 2 088,39 | 2 131,74 |
| 1 | 1 666,02 | 1 700,60 | 1 735,89 | 1 771,92 | 1 808,69 | 1 846,23 | 1 884,55 |

Feladatcsoport

2005.7.1.

Fizetési fokozat

Besorolási osztály

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 258,78

5 368,14

5 479,78

5 593,73

5 710,06

5 828,81

5 950,02

17

4 647,85

4 744,50

4 843,17

4 943,89

5 046,70

5 151,65

5 258,78

16

4 107,89

4 193,31

4 280,52

4 369,53

4 460,40

4 553,16

4 647,85

15

3 630,66

3 706,16

3 783,23

3 861,91

3 942,22

4 024,20

4 107,89

14

3 208,87

3 275,60

3 343,72

3 413,25

3 484,23

3 556,69

3 630,66

13

2 836,08

2 895,06

2 955,26

3 016,72

3 079,46

3 143,50

3 208,87

III

12

3 630,61

3 706,10

3 783,17

3 861,84

3 942,14

4 024,12

4 107,80

11

3 208,85

3 275,57

3 343,69

3 413,22

3 484,19

3 556,65

3 630,61

10

2 836,08

2 895,06

2 955,26

3 016,71

3 079,44

3 143,48

3 208,85

9

2 506,62

2 558,74

2 611,95

2 666,27

2 721,71

2 778,31

2 836,08

8

2 215,43

2 261,50

2 308,53

2 356,53

2 405,53

2 455,56

2 506,62

II

7

2 506,55

2 558,69

2 611,90

2 666,23

2 721,69

2 778,29

2 836,08

6

2 215,31

2 261,39

2 308,42

2 356,44

2 405,45

2 455,48

2 506,55

5

1 957,91

1 998,64

2 040,21

2 082,64

2 125,96

2 170,17

2 215,31

4

1 730,42

1 766,41

1 803,15

1 840,66

1 878,94

1 918,02

1 957,91

I

3

2 131,74

2 175,98

2 221,14

2 267,24

2 314,29

2 362,32

2 411,35

2

1 884,55

1 923,66

1 963,58

2 004,33

2 045,93

2 088,39

2 131,74

1

1 666,02

1 700,60

1 735,89

1 771,92

1 808,69

1 846,23

1 884,55

12. cikk

2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 94. cikkében említett beilleszkedési támogatás alsó határa:

| — | háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 756,18 euro, |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 756,18 euro,

| — | háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 448,32 euro. |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 448,32 euro.

13. cikk

2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 96. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett munkanélküli-járadék alsó határa 904,26 euro, felső határa 1 808,51 euro, az átalánylevonás 822,06 euro.

14. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a 300/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (2) 1. cikkében említett műszakpótlék 344,58, 520,10, 568,66 és 775,27 euro.

15. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (3) 4. cikkében említett összegekre 4,974173 értékű súlyozási együtthatót kell alkalmazni.

16. cikk

2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei XIII. mellékletének 8. cikkében az alkalmazandó összegekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| 2005.7.1. | Fizetési fokozat |
| --- | --- |
| Besorolási osztály | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 15 255,00 | 15 896,04 | 16 564,01 | 16 564,01 | 16 564,01 | 16 564,01 | | |
| 15 | 13 482,88 | 14 049,45 | 14 639,82 | 15 047,12 | 15 255,00 | 15 896,04 | | |
| 14 | 11 916,61 | 12 417,36 | 12 939,16 | 13 299,15 | 13 482,88 | 14 049,45 | 14 639,82 | 15 255,00 |
| 13 | 10 532,30 | 10 974,88 | 11 436,06 | 11 754,22 | 11 916,61 | | | |
| 12 | 9 308,79 | 9 699,96 | 10 107,56 | 10 388,77 | 10 532,30 | 10 974,88 | 11 436,06 | 11 916,61 |
| 11 | 8 227,42 | 8 573,15 | 8 933,40 | 9 181,94 | 9 308,79 | 9 699,96 | 10 107,56 | 10 532,30 |
| 10 | 7 271,67 | 7 577,23 | 7 895,64 | 8 115,30 | 8 227,42 | 8 573,15 | 8 933,40 | 9 308,79 |
| 9 | 6 426,94 | 6 697,01 | 6 978,42 | 7 172,57 | 7 271,67 | | | |
| 8 | 5 680,34 | 5 919,04 | 6 167,76 | 6 339,36 | 6 426,94 | 6 697,01 | 6 978,42 | 7 271,67 |
| 7 | 5 020,47 | 5 231,44 | 5 451,27 | 5 602,93 | 5 680,34 | 5 919,04 | 6 167,76 | 6 426,94 |
| 6 | 4 437,26 | 4 623,72 | 4 818,01 | 4 952,06 | 5 020,47 | 5 231,44 | 5 451,27 | 5 680,34 |
| 5 | 3 921,80 | 4 086,60 | 4 258,32 | 4 376,79 | 4 437,26 | 4 623,72 | 4 818,01 | 5 020,47 |
| 4 | 3 466,22 | 3 611,87 | 3 763,65 | 3 868,36 | 3 921,80 | 4 086,60 | 4 258,32 | 4 437,26 |
| 3 | 3 063,56 | 3 192,29 | 3 326,43 | 3 418,98 | 3 466,22 | 3 611,87 | 3 763,65 | 3 921,80 |
| 2 | 2 707,67 | 2 821,45 | 2 940,01 | 3 021,81 | 3 063,56 | 3 192,29 | 3 326,43 | 3 466,22 |
| 1 | 2 393,13 | 2 493,69 | 2 598,48 | 2 670,77 | 2 707,67 | | | |

2005.7.1.

Fizetési fokozat

Besorolási osztály

1

2

3

4

5

6

7

8

16

15 255,00

15 896,04

16 564,01

16 564,01

16 564,01

16 564,01

15

13 482,88

14 049,45

14 639,82

15 047,12

15 255,00

15 896,04

14

11 916,61

12 417,36

12 939,16

13 299,15

13 482,88

14 049,45

14 639,82

15 255,00

13

10 532,30

10 974,88

11 436,06

11 754,22

11 916,61

12

9 308,79

9 699,96

10 107,56

10 388,77

10 532,30

10 974,88

11 436,06

11 916,61

11

8 227,42

8 573,15

8 933,40

9 181,94

9 308,79

9 699,96

10 107,56

10 532,30

10

7 271,67

7 577,23

7 895,64

8 115,30

8 227,42

8 573,15

8 933,40

9 308,79

9

6 426,94

6 697,01

6 978,42

7 172,57

7 271,67

8

5 680,34

5 919,04

6 167,76

6 339,36

6 426,94

6 697,01

6 978,42

7 271,67

7

5 020,47

5 231,44

5 451,27

5 602,93

5 680,34

5 919,04

6 167,76

6 426,94

6

4 437,26

4 623,72

4 818,01

4 952,06

5 020,47

5 231,44

5 451,27

5 680,34

5

3 921,80

4 086,60

4 258,32

4 376,79

4 437,26

4 623,72

4 818,01

5 020,47

4

3 466,22

3 611,87

3 763,65

3 868,36

3 921,80

4 086,60

4 258,32

4 437,26

3

3 063,56

3 192,29

3 326,43

3 418,98

3 466,22

3 611,87

3 763,65

3 921,80

2

2 707,67

2 821,45

2 940,01

3 021,81

3 063,56

3 192,29

3 326,43

3 466,22

1

2 393,13

2 493,69

2 598,48

2 670,77

2 707,67

17. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 14. cikkében említett, eltartott gyermek után nyújtott támogatás összege:

| 2005.7.1.–2005.12.31. | : | 282,04 euro, |
| --- | --- | --- |
| 2006.1.1.–2006.12.31. | : | 295,52 euro, |
| 2007.1.1.–2007.12.31. | : | 309,00 euro, |
| 2008.1.1.–2008.12.31. | : | 322,47 euro. |

2005.7.1.–2005.12.31.

:

282,04 euro,

2006.1.1.–2006.12.31.

:

295,52 euro,

2007.1.1.–2007.12.31.

:

309,00 euro,

2008.1.1.–2008.12.31.

:

322,47 euro.

18. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 15. cikkében említett iskoláztatási támogatás összege:

| 2005.7.1.–2005.8.31. | : | 16,41 euro, |
| --- | --- | --- |
| 2005.9.1.–2006.8.31. | : | 32,83 euro, |
| 2006.9.1.–2007.8.31. | : | 49,23 euro, |
| 2007.9.1.–2008.8.31. | : | 65,65 euro. |

2005.7.1.–2005.8.31.

:

16,41 euro,

2005.9.1.–2006.8.31.

:

32,83 euro,

2006.9.1.–2007.8.31.

:

49,23 euro,

2007.9.1.–2008.8.31.

:

65,65 euro.

19. cikk

2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 18. cikkének alkalmazásában a 2004. május 1-je előtt hatályban lévő személyzeti szabályzat VII. mellékletének 4a. cikkében említett átalánytámogatás összege:

| — | havonta 118,88 euro a C4 vagy C5 besorolási osztályba tartozó tisztviselők esetén, |
| --- | --- |

—

havonta 118,88 euro a C4 vagy C5 besorolási osztályba tartozó tisztviselők esetén,

| — | havonta 182,26 euro a C1, C2 vagy C3 besorolási osztályba tartozó tisztviselők esetén. |
| --- | --- |

—

havonta 182,26 euro a C1, C2 vagy C3 besorolási osztályba tartozó tisztviselők esetén.

20. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnökasszony

M. BECKETT

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 723/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 124., 2004.4.27., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  A műszakpótlékra jogosult tisztviselők kategóriáinak meghatározásáról, valamint annak mértékéről és feltételeiről szóló, 1976. február 9-i 300/76/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 38., 1976.2.13., 1. o.). A legutóbb a 860/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 161., 2004.4.30., 26. o.) módosított rendelet.

2

(3)  Az Európai Közösségeket illető adó alkalmazási feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló, 1968. február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (HL L 56., 1968.3.4., 8. o.). A legutóbb az 1750/2002/Euratom, EK rendelettel (HL L 264., 2002.10.2., 15. o.) módosított rendelet.

3

---

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/14

---

A BIZOTTSÁG 2105/2005/EK RENDELETE

(2005. december 21.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. december 21-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 71,2 |
| 204 | 51,0 |
| 212 | 87,2 |
| 999 | 69,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 128,1 |
| 204 | 59,9 |
| 220 | 196,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 135,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 109,0 |
| 204 | 112,3 |
| 999 | 110,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 59,8 |
| 204 | 62,5 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 22,5 |
| 624 | 59,8 |
| 999 | 53,9 |
| 0805 20 10 | 052 | 60,4 |
| 204 | 53,0 |
| 999 | 56,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 77,0 |
| 220 | 36,7 |
| 400 | 81,3 |
| 464 | 143,9 |
| 624 | 83,2 |
| 999 | 84,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 44,9 |
| 999 | 44,9 |
| 0808 10 80 | 096 | 18,3 |
| 400 | 87,8 |
| 404 | 96,7 |
| 528 | 48,0 |
| 720 | 74,2 |
| 999 | 65,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 125,5 |
| 400 | 103,9 |
| 720 | 63,3 |
| 999 | 97,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

71,2

204

51,0

212

87,2

999

69,8

0707 00 05

052

128,1

204

59,9

220

196,3

628

155,5

999

135,0

0709 90 70

052

109,0

204

112,3

999

110,7

0805 10 20

052

59,8

204

62,5

220

65,0

388

22,5

624

59,8

999

53,9

0805 20 10

052

60,4

204

53,0

999

56,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

77,0

220

36,7

400

81,3

464

143,9

624

83,2

999

84,4

0805 50 10

052

44,9

999

44,9

0808 10 80

096

18,3

400

87,8

404

96,7

528

48,0

720

74,2

999

65,0

0808 20 50

052

125,5

400

103,9

720

63,3

999

97,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/16

---

A BIZOTTSÁG 2106/2005/EK RENDELETE

(2005. december 21.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendelet IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1725/2003/EK bizottsági rendelettel (2) egyes, 2002. szeptember 14-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések elfogadásra kerültek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1725/2003/EK bizottsági rendelettel (2) egyes, 2002. szeptember 14-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések elfogadásra kerültek.

| (2) | A Bizottság az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IAS 39 beillesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. november 19-i 2086/2004/EK bizottsági rendelettel – a teljes körű valós érték opcióra és a fedezeti elszámolásra vonatkozó egyes előírások kivételével – elfogadta az IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standardot (3). A Bizottság az 1864/2005/EK bizottsági rendelettel (4) elfogadta a részleges valós érték opcióra vonatkozó továbbfejlesztett IAS 39 standardot. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IAS 39 beillesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. november 19-i 2086/2004/EK bizottsági rendelettel – a teljes körű valós érték opcióra és a fedezeti elszámolásra vonatkozó egyes előírások kivételével – elfogadta az IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standardot (3). A Bizottság az 1864/2005/EK bizottsági rendelettel (4) elfogadta a részleges valós érték opcióra vonatkozó továbbfejlesztett IAS 39 standardot.

| (3) | 2005. április 14-én a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) közzétette az IAS 39 standard módosítását, amely lehetővé teszi a gazdálkodó egységek számára, hogy bizonyos körülmények között egy külföldi pénznemben meghatározott előrejelzett csoporton belüli ügyletet fedezett tételként jelöljenek meg a konszolidált pénzügyi kimutatásokban. Bevett kockázatkezelési gyakorlat az előrejelzett csoporton belüli ügyletek devizakockázatát fedezett tételként megjelölni, a jelenlegi IAS 39 viszont nem engedélyezi a fedezeti elszámolás alkalmazását erre. A jelenlegi IAS 39 értelmében csak a gazdálkodó egységen kívüli ügyletek jelölhetők meg fedezett tételként. |
| --- | --- |

(3)

2005. április 14-én a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) közzétette az IAS 39 standard módosítását, amely lehetővé teszi a gazdálkodó egységek számára, hogy bizonyos körülmények között egy külföldi pénznemben meghatározott előrejelzett csoporton belüli ügyletet fedezett tételként jelöljenek meg a konszolidált pénzügyi kimutatásokban. Bevett kockázatkezelési gyakorlat az előrejelzett csoporton belüli ügyletek devizakockázatát fedezett tételként megjelölni, a jelenlegi IAS 39 viszont nem engedélyezi a fedezeti elszámolás alkalmazását erre. A jelenlegi IAS 39 értelmében csak a gazdálkodó egységen kívüli ügyletek jelölhetők meg fedezett tételként.

| (4) | A terület szakértőivel folytatott konzultáció során bebizonyosodott, hogy az IAS 39 módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkében az elfogadáshoz megállapított szakmai kritériumoknak. |
| --- | --- |

(4)

A terület szakértőivel folytatott konzultáció során bebizonyosodott, hogy az IAS 39 módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkében az elfogadáshoz megállapított szakmai kritériumoknak.

| (5) | Az 1725/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1725/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozási Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozási Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1725/2003/EK rendelet mellékletében szereplő IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard az e rendelet mellékletében szereplők szerint módosul.

2. cikk

Az IAS 39 e rendelet mellékletében szereplő módosításait minden vállalatnak legkésőbb a 2006-os pénzügyi év kezdő napjától kell alkalmaznia.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 261., 2003.10.13., 1. o. A legutóbb az 1910/2005/EK rendelettel (HL L 305., 2005.11.24., 4. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 363., 2004.12.9., 1. o.

3

(4)  HL L 299., 2005.11.16., 45. o.

4

---

MELLÉKLET

Az IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard az alábbiak szerint módosul:

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

| IAS-szám | Cím |
| --- | --- |
| IAS 39 | Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés |

IAS-szám

Cím

IAS 39

Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés

„Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Minden meglévő jog fenntartva az EGT-n kívül, kivéve a személyes felhasználás vagy más jogszerű eljárás céljából történő sokszorosítás jogát. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen.”

| 1. | A 80. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „80. | Fedezeti elszámolási célokra kizárólag a gazdálkodó egységen kívüli felet is bevonó eszközök, kötelezettségek, biztos elkötelezettségek és nagyon valószínű előrejelzett ügyletek jelölhetők meg fedezett tételként. Ebből következően a fedezeti elszámolás az azonos csoportba tartozó gazdálkodó egységek vagy szegmensek közötti ügyletek esetében kizárólag az e gazdálkodó egységek vagy szegmensek saját vagy egyedi pénzügyi kimutatásaiban alkalmazhatók, de a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban nem. Ez alól kivételt jelent a csoporton belüli monetáris tétel devizakockázata (pl. két leányvállalat közötti kötelezettség/követelés), ami minősülhet fedezett tételnek a konszolidált pénzügyi kimutatásokban, amennyiben olyan deviza árfolyamnyereségeknek vagy -veszteségeknek való kitettséget eredményez, amelyeket teljes mértékben nem szűrnek ki a konszolidáció során, összhangban az IAS 21 Az átváltási árfolyamok változásainak hatásai standarddal. Az IAS 21 standarddal összhangban a csoporton belüli monetáris tételeken keletkező deviza árfolyamnyereségek és -veszteségek akkor nem kerülnek teljes mértékben kiszűrésre a konszolidáció során, ha a csoporton belüli monetáris tétel két olyan, a csoportba tartozó gazdálkodó egység között jön létre, amelyek funkcionális pénzneme eltérő. Ezenfelül egy nagyon valószínű előrejelzett, csoporton belüli ügylet devizakockázata fedezett tételnek minősülhet a konszolidált pénzügyi kimutatásokban, feltéve, hogy az ügylet olyan pénznemben van meghatározva, amely eltér az ügyletet létrehozó gazdálkodó egység funkcionális pénznemétől, és a devizakockázat hatással lesz a konszolidált nyereségre vagy veszteségre.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 80. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„80.

Fedezeti elszámolási célokra kizárólag a gazdálkodó egységen kívüli felet is bevonó eszközök, kötelezettségek, biztos elkötelezettségek és nagyon valószínű előrejelzett ügyletek jelölhetők meg fedezett tételként. Ebből következően a fedezeti elszámolás az azonos csoportba tartozó gazdálkodó egységek vagy szegmensek közötti ügyletek esetében kizárólag az e gazdálkodó egységek vagy szegmensek saját vagy egyedi pénzügyi kimutatásaiban alkalmazhatók, de a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban nem. Ez alól kivételt jelent a csoporton belüli monetáris tétel devizakockázata (pl. két leányvállalat közötti kötelezettség/követelés), ami minősülhet fedezett tételnek a konszolidált pénzügyi kimutatásokban, amennyiben olyan deviza árfolyamnyereségeknek vagy -veszteségeknek való kitettséget eredményez, amelyeket teljes mértékben nem szűrnek ki a konszolidáció során, összhangban az IAS 21 Az átváltási árfolyamok változásainak hatásai standarddal. Az IAS 21 standarddal összhangban a csoporton belüli monetáris tételeken keletkező deviza árfolyamnyereségek és -veszteségek akkor nem kerülnek teljes mértékben kiszűrésre a konszolidáció során, ha a csoporton belüli monetáris tétel két olyan, a csoportba tartozó gazdálkodó egység között jön létre, amelyek funkcionális pénzneme eltérő. Ezenfelül egy nagyon valószínű előrejelzett, csoporton belüli ügylet devizakockázata fedezett tételnek minősülhet a konszolidált pénzügyi kimutatásokban, feltéve, hogy az ügylet olyan pénznemben van meghatározva, amely eltér az ügyletet létrehozó gazdálkodó egység funkcionális pénznemétől, és a devizakockázat hatással lesz a konszolidált nyereségre vagy veszteségre.”

| 2. | A következő 108A. és 108B. bekezdés beillesztésre kerül:






  „108A. | A gazdálkodó egységnek a 80. bekezdés utolsó mondatát, valamint az AG99A és AG99B bekezdéseket a 2006. január 1-jén vagy azután kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás javasolt. Ha a gazdálkodó egység olyan külső előrejelzett ügyletet jelölt meg fedezett tételként, amely






  a) | az ügyletet létrehozó gazdálkodó egység funkcionális pénznemében van meghatározva; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A következő 108A. és 108B. bekezdés beillesztésre kerül:

„108A.

A gazdálkodó egységnek a 80. bekezdés utolsó mondatát, valamint az AG99A és AG99B bekezdéseket a 2006. január 1-jén vagy azután kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás javasolt. Ha a gazdálkodó egység olyan külső előrejelzett ügyletet jelölt meg fedezett tételként, amely

a)

az ügyletet létrehozó gazdálkodó egység funkcionális pénznemében van meghatározva;

| b) | olyan kitettséget eredményez, amely hatással lesz a konszolidált nyereségre vagy veszteségre (vagyis a csoport beszámolási pénznemétől eltérő pénznemben van meghatározva); és |
| --- | --- |

b)

olyan kitettséget eredményez, amely hatással lesz a konszolidált nyereségre vagy veszteségre (vagyis a csoport beszámolási pénznemétől eltérő pénznemben van meghatározva); és

| c) | megfelelt volna a fedezeti elszámolás feltételeinek, ha nem az ügyletet létrehozó gazdálkodó egység funkcionális pénznemében lenne meghatározva; |
| --- | --- |

c)

megfelelt volna a fedezeti elszámolás feltételeinek, ha nem az ügyletet létrehozó gazdálkodó egység funkcionális pénznemében lenne meghatározva;

alkalmazhatja a fedezeti elszámolást a konszolidált pénzügyi kimutatásokban a 80. bekezdés utolsó mondata, valamint az AG99A és AG99B bekezdések alkalmazási időpontját megelőző időszak(ok)ra.

| 108B. | A gazdálkodó egységnek nem kell alkalmaznia az AG99B bekezdést a 80. bekezdés utolsó mondata és az AG99A bekezdés alkalmazási időpontját megelőző időszakokra vonatkozó összehasonlító információk esetében.” |
| --- | --- |

108B.

A gazdálkodó egységnek nem kell alkalmaznia az AG99B bekezdést a 80. bekezdés utolsó mondata és az AG99A bekezdés alkalmazási időpontját megelőző időszakokra vonatkozó összehasonlító információk esetében.”

| 3. | Az A függelékben, az Alkalmazási útmutatóban az AG99A és az AG99B bekezdések számozása AG99C-re és AG99D-re módosul, és az útmutató a következő, AG99A, AG99B és AG133 bekezdésekkel egészül ki:






  „AG99A. | A 80. bekezdés rögzíti, hogy a konszolidált pénzügyi kimutatásokban a nagyon valószínű előrejelzett csoporton belüli ügylet devizakockázata megfelelhet a fedezett tétel feltételeinek egy cash-flow fedezeti ügyletben, feltéve, hogy az ügylet olyan pénznemben van meghatározva, amely eltér az ügyletet létrehozó gazdálkodó egység funkcionális pénznemétől, és a devizakockázat hatással lesz a konszolidált nyereségre vagy veszteségre. Ebből a célból a gazdálkodó egység lehet anyavállalat, leányvállalat, társult vállalkozás, közös vállalkozás vagy fióktelep. Ha az előrejelzett csoporton belüli ügylet devizakockázata nincs hatással a konszolidált nyereségre vagy veszteségre, a csoporton belüli ügylet nem felelhet meg a fedezett tétel feltételeinek. Általában ez a helyzet az egyazon csoport tagjai közötti jogdíjfizetések, kamatfizetések és management díjak esetében, hacsak nincsen kapcsolódó külső ügylet. Ha azonban az előrejelzett csoporton belüli ügylet devizakockázata hatással van a konszolidált nyereségre vagy veszteségre, a csoporton belüli ügylet fedezett tételnek minősíthető. Erre példa a készletek egyazon csoport tagjai közötti előrejelzett eladása vagy vásárlása, amennyiben a készlet továbbértékesítésre kerül egy csoporton kívüli fél részére. Hasonlóképpen hatással lehet a konszolidált nyereségre vagy veszteségre a gépek és berendezések csoporton belüli, az előállító csoporttag általi előrejelzett értékesítése azon csoporttagnak, amely működése során használni fogja azokat. Ez például azért fordulhat elő, mert a gépeket és berendezéseket a vásárló gazdálkodó egység fogja értékcsökkenteni, és a gépek és berendezések eredetileg megjelenített értéke megváltozhat, ha az előrejelzett csoporton belüli ügylet a vásárló gazdálkodó egység funkcionális pénznemétől eltérő pénznemben került meghatározásra. |
| --- | --- | --- |

3.

Az A függelékben, az Alkalmazási útmutatóban az AG99A és az AG99B bekezdések számozása AG99C-re és AG99D-re módosul, és az útmutató a következő, AG99A, AG99B és AG133 bekezdésekkel egészül ki:

„AG99A.

A 80. bekezdés rögzíti, hogy a konszolidált pénzügyi kimutatásokban a nagyon valószínű előrejelzett csoporton belüli ügylet devizakockázata megfelelhet a fedezett tétel feltételeinek egy cash-flow fedezeti ügyletben, feltéve, hogy az ügylet olyan pénznemben van meghatározva, amely eltér az ügyletet létrehozó gazdálkodó egység funkcionális pénznemétől, és a devizakockázat hatással lesz a konszolidált nyereségre vagy veszteségre. Ebből a célból a gazdálkodó egység lehet anyavállalat, leányvállalat, társult vállalkozás, közös vállalkozás vagy fióktelep. Ha az előrejelzett csoporton belüli ügylet devizakockázata nincs hatással a konszolidált nyereségre vagy veszteségre, a csoporton belüli ügylet nem felelhet meg a fedezett tétel feltételeinek. Általában ez a helyzet az egyazon csoport tagjai közötti jogdíjfizetések, kamatfizetések és management díjak esetében, hacsak nincsen kapcsolódó külső ügylet. Ha azonban az előrejelzett csoporton belüli ügylet devizakockázata hatással van a konszolidált nyereségre vagy veszteségre, a csoporton belüli ügylet fedezett tételnek minősíthető. Erre példa a készletek egyazon csoport tagjai közötti előrejelzett eladása vagy vásárlása, amennyiben a készlet továbbértékesítésre kerül egy csoporton kívüli fél részére. Hasonlóképpen hatással lehet a konszolidált nyereségre vagy veszteségre a gépek és berendezések csoporton belüli, az előállító csoporttag általi előrejelzett értékesítése azon csoporttagnak, amely működése során használni fogja azokat. Ez például azért fordulhat elő, mert a gépeket és berendezéseket a vásárló gazdálkodó egység fogja értékcsökkenteni, és a gépek és berendezések eredetileg megjelenített értéke megváltozhat, ha az előrejelzett csoporton belüli ügylet a vásárló gazdálkodó egység funkcionális pénznemétől eltérő pénznemben került meghatározásra.

| AG99B. | Amennyiben valamely előrejelzett csoporton belüli ügylet fedezete megfelel a fedezeti elszámolás feltételeinek, bármely, a 95. bekezdés a) pontjával összhangban a közvetlenül a saját tőkében kimutatásra kerülő nyereséget vagy veszteséget azon időszak vagy időszakok nyereségei vagy veszteségei közé kell átvezetni, amely(ek)ben a fedezett ügylet devizakockázata hatással van a konszolidált nyereségre vagy veszteségre. |
| --- | --- |

AG99B.

Amennyiben valamely előrejelzett csoporton belüli ügylet fedezete megfelel a fedezeti elszámolás feltételeinek, bármely, a 95. bekezdés a) pontjával összhangban a közvetlenül a saját tőkében kimutatásra kerülő nyereséget vagy veszteséget azon időszak vagy időszakok nyereségei vagy veszteségei közé kell átvezetni, amely(ek)ben a fedezett ügylet devizakockázata hatással van a konszolidált nyereségre vagy veszteségre.

| AG133. | A gazdálkodó egység a 2005. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszak kezdetén (vagy az összehasonlító információk újbóli megállapítása céljából egy korábbi összehasonlító időszak kezdetén) fedezett tételnek jelölhetett meg egy előrejelzett csoporton belüli ügyletet egy olyan fedezeti ügyletben, amely a jelen (a 80. bekezdés utolsó mondatával módosított) standarddal összhangban megfelelt volna a fedezeti elszámolás feltételeinek. Az ilyen gazdálkodó egység használhatja ezt a megjelölést arra, hogy a 2005. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszak kezdetétől (vagy egy korábbi összehasonlító időszak kezdetétől) a fedezeti elszámolást alkalmazza a konszolidált pénzügyi kimutatásokban. Az ilyen gazdálkodó egységnek a 2005. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszak kezdetétől alkalmaznia kell az AG99A és AG99B bekezdéseket is. A korábbi időszakok összehasonlító adataira azonban – összhangban a 108B bekezdéssel – nem szükséges alkalmaznia az AG99B bekezdést.” |
| --- | --- |

AG133.

A gazdálkodó egység a 2005. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszak kezdetén (vagy az összehasonlító információk újbóli megállapítása céljából egy korábbi összehasonlító időszak kezdetén) fedezett tételnek jelölhetett meg egy előrejelzett csoporton belüli ügyletet egy olyan fedezeti ügyletben, amely a jelen (a 80. bekezdés utolsó mondatával módosított) standarddal összhangban megfelelt volna a fedezeti elszámolás feltételeinek. Az ilyen gazdálkodó egység használhatja ezt a megjelölést arra, hogy a 2005. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszak kezdetétől (vagy egy korábbi összehasonlító időszak kezdetétől) a fedezeti elszámolást alkalmazza a konszolidált pénzügyi kimutatásokban. Az ilyen gazdálkodó egységnek a 2005. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszak kezdetétől alkalmaznia kell az AG99A és AG99B bekezdéseket is. A korábbi időszakok összehasonlító adataira azonban – összhangban a 108B bekezdéssel – nem szükséges alkalmaznia az AG99B bekezdést.”

---

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/20

---

A BIZOTTSÁG 2107/2005/EK RENDELETE

(2005. december 21.)

a tejágazatra vonatkozó 174/1999/EK, 2771/1999/EK, 2707/2000/EK, 214/2001/EK és 1898/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10., 15. cikkére, 31. cikkének (14) bekezdésére és 40. cikkére,

mivel:

| (1) | A nyers tej, a hőkezelt tej és a tejalapú termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészégügyi szabályok megállapításáról szóló, 1992. június 16-i 92/46/EGK tanácsi irányelvet (2)2006. január elsejétől a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) hatályon kívül helyezi, és helyébe az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK parlamenti és tanácsi rendeletet (4), illetve az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK parlamenti és tanácsi rendeletet (5) lépteti. |
| --- | --- |

(1)

A nyers tej, a hőkezelt tej és a tejalapú termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészégügyi szabályok megállapításáról szóló, 1992. június 16-i 92/46/EGK tanácsi irányelvet (2)2006. január elsejétől a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) hatályon kívül helyezi, és helyébe az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK parlamenti és tanácsi rendeletet (4), illetve az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK parlamenti és tanácsi rendeletet (5) lépteti.

| (2) | Az egyértelműség érdekében indokolt a tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendeletben (6), a vaj- és a tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendeletben (7), az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló, 2000. december 11-i 2707/2000/EK bizottsági rendeletben (8), a sovány tejpor piacán történő intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. január 12-i 214/2001/EK bizottsági rendeletben (9) és végül a tejszín, a vaj és vajkoncentrátum a közösségi piacon történő forgalombahozatala tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendeletben (10) a 92/46/EGK irányelvre vonatkozó hivatkozásokat kiigazítani. |
| --- | --- |

(2)

Az egyértelműség érdekében indokolt a tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendeletben (6), a vaj- és a tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendeletben (7), az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló, 2000. december 11-i 2707/2000/EK bizottsági rendeletben (8), a sovány tejpor piacán történő intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. január 12-i 214/2001/EK bizottsági rendeletben (9) és végül a tejszín, a vaj és vajkoncentrátum a közösségi piacon történő forgalombahozatala tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendeletben (10) a 92/46/EGK irányelvre vonatkozó hivatkozásokat kiigazítani.

| (3) | Az 1898/2005/EK rendelet 1. cikke a) pontjának megfelelően az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdése alapján csökkentett áron történő értékesítésre felvásárolt intervenciós vaj 2003. január 1-je előtt raktározásra kell kerüljön. Tekintettel a még mindig rendelkezésre álló nagy mennyiségű készletre és a piaci helyzetre, a fent említett rendelet 1. cikke a) pontjában szereplő időpontot célszerű 2004. január 1-jére módosítani. |
| --- | --- |

(3)

Az 1898/2005/EK rendelet 1. cikke a) pontjának megfelelően az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdése alapján csökkentett áron történő értékesítésre felvásárolt intervenciós vaj 2003. január 1-je előtt raktározásra kell kerüljön. Tekintettel a még mindig rendelkezésre álló nagy mennyiségű készletre és a piaci helyzetre, a fent említett rendelet 1. cikke a) pontjában szereplő időpontot célszerű 2004. január 1-jére módosítani.

| (4) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 174/1999/EK rendelet 1. cikke (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Ahhoz, hogy az 1255/1999/EK rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre visszatérítést lehessen nyújtani, azoknak meg kell felelniük a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) vonatkozó követelményeinek, különös tekintettel az engedélyezett létesítményben történő előállításra és a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I. szakaszában megállapított azonosító jelölésre vonatkozó követelményeknek.

2. cikk

A 2771/1999/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő lép:

| „a) | Jóváhagyásuk a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 4. cikkével összhangban történik, és rendelkeznek a megfelelő műszaki felszereltséggel; |
| --- | --- |

„a)

Jóváhagyásuk a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 4. cikkével összhangban történik, és rendelkeznek a megfelelő műszaki felszereltséggel;

13

3. cikk

A 2707/2000/EK rendelet 3. cikke (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Ahhoz, hogy az e rendelet I. mellékletében felsorolt termékekre visszatérítést lehessen nyújtani, azoknak meg kell felelniük a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) vonatkozó követelményeinek, különös tekintettel az engedélyezett létesítményben történő előállításra és a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I. szakaszában megállapított azonosító jelölésre vonatkozó követelményeknek.

4. cikk

A 214/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | rendelkeznek a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 4. cikke szerinti engedéllyel és a megfelelő műszaki felszereltséggel; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

rendelkeznek a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 4. cikke szerinti engedéllyel és a megfelelő műszaki felszereltséggel;

16

| 2. | Az I. melléklet 5. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:






  „(5) | A sovány tejpor gyártásához használt nyers tejnek meg kell felelnie a 853/2004/EK rendelet III. mellékletének IX. szakaszában meghatározott követelményeknek.” |
| --- | --- | --- |

2.

Az I. melléklet 5. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:

„(5)

5

A sovány tejpor gyártásához használt nyers tejnek meg kell felelnie a 853/2004/EK rendelet III. mellékletének IX. szakaszában meghatározott követelményeknek.”

5. cikk

Az 1898/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a) pontjában „2003. január 1-je” helyébe „2004. január 1-je” lép. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk a) pontjában „2003. január 1-je” helyébe „2004. január 1-je” lép.

| 2. | A 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az első albekezdésben említett vajnak, vajkoncentrátumnak, tejszínnek és köztes termékeknek meg kell felelni a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) követelményeinek, különös tekintettel a termékek engedélyezett létesítményben történő előállítására és azok azonosítási jeleire vonatkozó követelményekre a 853/2004/EK rendelet II. melléklete I. szakaszában megállapított követelményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

2.

A 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdésben említett vajnak, vajkoncentrátumnak, tejszínnek és köztes termékeknek meg kell felelni a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) követelményeinek, különös tekintettel a termékek engedélyezett létesítményben történő előállítására és azok azonosítási jeleire vonatkozó követelményekre a 853/2004/EK rendelet II. melléklete I. szakaszában megállapított követelményeknek megfelelően.

17

18

| 3. | A 13. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | adott esetben jóváhagyásuk a 853/2004/EK rendelet 4. cikkével összhangban történt;”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 13. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

adott esetben jóváhagyásuk a 853/2004/EK rendelet 4. cikkével összhangban történt;”;

| 4. | A 47. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A 852/2004/EK rendelet és a 853/2004/EK rendelet ide vonatkozó követelményeinek megfelel, különös tekintettel a termékek engedélyezett létesítményben történő előállítására és a 853/2004/EK rendelet II. melléklete I. szakaszában az azonosító jelölésekre vonatkozó követelményekre.” |
| --- | --- |

4.

A 47. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 852/2004/EK rendelet és a 853/2004/EK rendelet ide vonatkozó követelményeinek megfelel, különös tekintettel a termékek engedélyezett létesítményben történő előállítására és a 853/2004/EK rendelet II. melléklete I. szakaszában az azonosító jelölésekre vonatkozó követelményekre.”

| 5. | A 63. cikk (2) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | jóváhagyásuk a 853/2004/EK rendelet 4. cikkének megfelelően történt;”. |
| --- | --- | --- |

5.

A 63. cikk (2) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

jóváhagyásuk a 853/2004/EK rendelet 4. cikkének megfelelően történt;”.

| 6. | A 72. cikk b) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | a 852/2004/EK rendelet és a 853/2004/EK rendelet vonatkozó követelményeinek, különös tekintettel az engedélyezett létesítményben történő előállításra és a 853/2004/EK rendelet II. melléklete I. szakaszában az azonosító jelölésekre vonatkozó követelményekre.” |
| --- | --- | --- |

6.

A 72. cikk b) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

a 852/2004/EK rendelet és a 853/2004/EK rendelet vonatkozó követelményeinek, különös tekintettel az engedélyezett létesítményben történő előállításra és a 853/2004/EK rendelet II. melléklete I. szakaszában az azonosító jelölésekre vonatkozó követelményekre.”

| 7. | A 81. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A kedvezményezettnek a vajat olyan csomagolásban kell leszállítani, amelyen egyértelmű és kitörölhetetlen betűkkel szerepel az érintett országban alkalmazott minőségi osztályba sorolása és azonosító jelölése a 72. cikk b) pontjának megfelelően, valamint amely a XVI. melléklet (1) bekezdésében felsorolt bejegyzések közül legalább egyet vagy többet tartalmaz.” |
| --- | --- |

7.

A 81. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A kedvezményezettnek a vajat olyan csomagolásban kell leszállítani, amelyen egyértelmű és kitörölhetetlen betűkkel szerepel az érintett országban alkalmazott minőségi osztályba sorolása és azonosító jelölése a 72. cikk b) pontjának megfelelően, valamint amely a XVI. melléklet (1) bekezdésében felsorolt bejegyzések közül legalább egyet vagy többet tartalmaz.”

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2006. január 1-jétől kell alkalmazni az 5. cikk (1) bekezdése kivételével, amelyet 2005. december 16-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 268., 1992.9.14., 1. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 157., 2004.4.30., 33. o.

3

(4)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 3. o.

4

(5)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 22. o.

5

(6)  HL L 20., 1999.1.27., 8. o. A legutóbb az 1513/2005/EK rendelettel (HL L 241., 2005.9.17., 45. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb az 1802/2005/EK rendelettel (HL L 290., 2005.11.4., 3. o.) módosított rendelet.

7

(8)  HL L 311., 2000.12.12., 37. o. A legutóbb a 865/2005/EK rendelettel (HL L 144., 2005.6.8., 41. o.) módosított rendelet.

8

(9)  HL L 37., 2001.2.7., 100. o. A legutóbb az 1195/2005/EK rendelettel (HL L 194., 2005.7.26., 8. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o.

10

(11)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 3. o.

11

(12)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 22. o.”

12

(13)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 22. o.”

13

(14)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 3. o.

14

(15)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 22. o.”

15

(16)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 22. o.”

16

(17)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 3. o.

17

(18)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 22. o.”

18

---

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/23

---

A BIZOTTSÁG 2108/2005/EK RENDELETE

(2005. december 21.)

a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő 80 000 tonna közönséges búza, 80 000 tonna kukorica és 40 000 tonna árpa portugál piacra való átszállításáról és ott történő értékesítéséről szóló 923/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Tekintettel a 2004–2005. gazdasági évben tapasztalt időjárási körülményekre, amelyek Portugáliában súlyos szárazsághoz vezettek, a Bizottság elfogadta a 923/2005/EK rendeletet (2), amely engedélyezte bizonyos mennyiségű, a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő gabona átszállítását a portugál piacra és ottani értékesítését. |
| --- | --- |

(1)

Tekintettel a 2004–2005. gazdasági évben tapasztalt időjárási körülményekre, amelyek Portugáliában súlyos szárazsághoz vezettek, a Bizottság elfogadta a 923/2005/EK rendeletet (2), amely engedélyezte bizonyos mennyiségű, a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő gabona átszállítását a portugál piacra és ottani értékesítését.

| (2) | A 923/2005/EK rendelet 1. cikke szerint a termékeket még 2005. december 31. előtt kell Portugáliába szállítani és ott állati takarmányozás céljára értékesíteni. |
| --- | --- |

(2)

A 923/2005/EK rendelet 1. cikke szerint a termékeket még 2005. december 31. előtt kell Portugáliába szállítani és ott állati takarmányozás céljára értékesíteni.

| (3) | A 923/2005/EK rendelet 7. cikke előírja, hogy a gabonát kizárólag szarvasmarha-, juh- és kecsketenyésztő szövetségeknek vagy szövetkezeteknek, illetőleg az e szövetségekkel vagy szövetkezetekkel együttműködési szerződésben lévő feldolgozó egységeknek értékesítsék. |
| --- | --- |

(3)

A 923/2005/EK rendelet 7. cikke előírja, hogy a gabonát kizárólag szarvasmarha-, juh- és kecsketenyésztő szövetségeknek vagy szövetkezeteknek, illetőleg az e szövetségekkel vagy szövetkezetekkel együttműködési szerződésben lévő feldolgozó egységeknek értékesítsék.

| (4) | A szállítási szerződés megszervezése miatti késedelmes ügykezelésre való tekintettel a portugál hatóságok azt kérték, hogy 2006. április 30-ra módosuljon az a határidő, ameddig a termékeket a portugál piacra át kell szállítani, ott értékesíteni kell és a készleteket fel kell számolni. Másfelől azt is kérik, hogy az eladásokat ki lehessen terjeszteni minden olyan ágazatra, amelyet érint a portugál mezőgazdaságot sújtó szárazság. |
| --- | --- |

(4)

A szállítási szerződés megszervezése miatti késedelmes ügykezelésre való tekintettel a portugál hatóságok azt kérték, hogy 2006. április 30-ra módosuljon az a határidő, ameddig a termékeket a portugál piacra át kell szállítani, ott értékesíteni kell és a készleteket fel kell számolni. Másfelől azt is kérik, hogy az eladásokat ki lehessen terjeszteni minden olyan ágazatra, amelyet érint a portugál mezőgazdaságot sújtó szárazság.

| (5) | Tekintettel a portugál piac helyzetére, azon belül pedig a szárazságból eredő, a portugál mezőgazdaságot és a gazdasági szereplők megfelelő gabonaellátását érintő tartós következményekre, indokolt kedvezően elbírálni a portugál hatóságok kérését, azaz engedélyezni, hogy minden érintett gazdasági szereplőnek juttassanak a gabonából. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a portugál piac helyzetére, azon belül pedig a szárazságból eredő, a portugál mezőgazdaságot és a gazdasági szereplők megfelelő gabonaellátását érintő tartós következményekre, indokolt kedvezően elbírálni a portugál hatóságok kérését, azaz engedélyezni, hogy minden érintett gazdasági szereplőnek juttassanak a gabonából.

| (6) | Ezért a 923/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Ezért a 923/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 923/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdésében a megjelölt dátum, „2005. december 31.” helyébe „2006. április 30.” lép. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdésében a megjelölt dátum, „2005. december 31.” helyébe „2006. április 30.” lép.

| 2. | A 7. cikk második albekezdésének helyébe a következő szövegrész lép:
  „A 2131/93/EGK rendelet 4. cikke alapján a gabona kizárólag Portugáliában történő felhasználás céljából értékesíthető.” |
| --- | --- |

2.

A 7. cikk második albekezdésének helyébe a következő szövegrész lép:

„A 2131/93/EGK rendelet 4. cikke alapján a gabona kizárólag Portugáliában történő felhasználás céljából értékesíthető.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 156., 2005.6.18., 8. o.

2

---

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/25

---

A BIZOTTSÁG 2109/2005/EK RENDELETE

(2005. december 21.)

az Egyesült Királyságban a marhahúspiacra alkalmazandó kivételes támogatási intézkedések elfogadásáról szóló 716/96/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 39. cikkére,

mivel:

| (1) | A közösségi társfinanszírozási rendszert létrehozó 716/96/EK bizottsági rendelet (2) felhatalmazta az Egyesült Királyságot, hogy felvásárolja a több mint 30 hónapos szarvasmarhaféléket, és levágja azokat az arra kijelölt vágóhídon. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi társfinanszírozási rendszert létrehozó 716/96/EK bizottsági rendelet (2) felhatalmazta az Egyesült Királyságot, hogy felvásárolja a több mint 30 hónapos szarvasmarhaféléket, és levágja azokat az arra kijelölt vágóhídon.

| (2) | Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testületének 2004. április 21-én kelt, az egyesült királysági dátumalapú kiviteli rendszerben és a harminc hónaposnál idősebb állatokkal kapcsolatos eljárási rendben javasolt módosítások tudományos indoklásáról szóló véleménye szerint az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt szarvasmarhákat ki kell zárni az élelmiszer- és takarmányláncból, mivel a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE) előfordulása ebben a csoportban viszonylag magas. A vélemény szerint az említett dátumot követően született szarvasmarhák esetében a szivacsos agyvelőbántalom fogyasztói kockázata a más tagállamokban tapasztalhatóhoz hasonló mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testületének 2004. április 21-én kelt, az egyesült királysági dátumalapú kiviteli rendszerben és a harminc hónaposnál idősebb állatokkal kapcsolatos eljárási rendben javasolt módosítások tudományos indoklásáról szóló véleménye szerint az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt szarvasmarhákat ki kell zárni az élelmiszer- és takarmányláncból, mivel a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE) előfordulása ebben a csoportban viszonylag magas. A vélemény szerint az említett dátumot követően született szarvasmarhák esetében a szivacsos agyvelőbántalom fogyasztói kockázata a más tagállamokban tapasztalhatóhoz hasonló mértékű.

| (3) | E vélemény alapján az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt szarvasmarhafélékből származó termékek bármilyen célra történő forgalomba hozatalának betiltásáról és az ilyen állatoknak a 999/2001/EK rendelet védekezési és felszámolási intézkedései alóli mentességéről szóló, 2005. augusztus 2-i 2005/598/EK bizottsági határozat (3) előírja, hogy nem hozható forgalomba semmilyen, az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt szarvasmarhaféléből származó, a tejtől eltérő anyagból álló vagy azt tartalmazó termék. |
| --- | --- |

(3)

E vélemény alapján az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt szarvasmarhafélékből származó termékek bármilyen célra történő forgalomba hozatalának betiltásáról és az ilyen állatoknak a 999/2001/EK rendelet védekezési és felszámolási intézkedései alóli mentességéről szóló, 2005. augusztus 2-i 2005/598/EK bizottsági határozat (3) előírja, hogy nem hozható forgalomba semmilyen, az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt szarvasmarhaféléből származó, a tejtől eltérő anyagból álló vagy azt tartalmazó termék.

| (4) | A 716/96/EK rendelet 2. cikkének (1) és (3) bekezdése meghatározza a rendelet által előírt rendszernek megfelelő állatok kilogrammjáért fizetendő összeget, valamint az állatpéldányonkénti mértéket, amellyel a Közösség az állatok felvásárlását társfinanszírozza. A 2005/598/EK határozat alapján szükséges a 716/96/EK rendelet szerinti felvásárlásokat és a közösségi társfinanszírozást korlátozni az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt állatok tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A 716/96/EK rendelet 2. cikkének (1) és (3) bekezdése meghatározza a rendelet által előírt rendszernek megfelelő állatok kilogrammjáért fizetendő összeget, valamint az állatpéldányonkénti mértéket, amellyel a Közösség az állatok felvásárlását társfinanszírozza. A 2005/598/EK határozat alapján szükséges a 716/96/EK rendelet szerinti felvásárlásokat és a közösségi társfinanszírozást korlátozni az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt állatok tekintetében.

| (5) | Az egyszerűsítés érdekében állatpéldányonkénti felvásárlási átalányárat kell meghatározni a rendszer alapján felvásárolt bármely állatra vonatkozóan. A termelők arra való ösztönzése érdekében, hogy ne halasszák el ezen állatok elidegenítését, a felvásárlási árat az elkövetkező években fokozatosan csökkenteni kell. |
| --- | --- |

(5)

Az egyszerűsítés érdekében állatpéldányonkénti felvásárlási átalányárat kell meghatározni a rendszer alapján felvásárolt bármely állatra vonatkozóan. A termelők arra való ösztönzése érdekében, hogy ne halasszák el ezen állatok elidegenítését, a felvásárlási árat az elkövetkező években fokozatosan csökkenteni kell.

| (6) | A rendszer alapján történő felvásárlást a Közösség 50 %-ban társfinanszírozza. |
| --- | --- |

(6)

A rendszer alapján történő felvásárlást a Közösség 50 %-ban társfinanszírozza.

| (7) | A harminc hónaposnál idősebb állatokra vonatkozó jelenlegi rendszer és az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt állatokra korlátozott rendszer közötti zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében szükséges ez utóbbi alkalmazása kezdetének dátumát meghatározni. |
| --- | --- |

(7)

A harminc hónaposnál idősebb állatokra vonatkozó jelenlegi rendszer és az Egyesült Királyságban 1996. augusztus 1. előtt született vagy nevelt állatokra korlátozott rendszer közötti zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében szükséges ez utóbbi alkalmazása kezdetének dátumát meghatározni.

| (8) | Az Egyesült Királyság hatóságainak döntése következtében, miszerint 2005. január 1-jétől a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (4) III. címében meghatározott egységes támogatási rendszert kell alkalmazni, a 716/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében foglalt előírások okafogyottá váltak, így ezeket törölni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Királyság hatóságainak döntése következtében, miszerint 2005. január 1-jétől a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (4) III. címében meghatározott egységes támogatási rendszert kell alkalmazni, a 716/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében foglalt előírások okafogyottá váltak, így ezeket törölni kell.

| (9) | A 716/96/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 716/96/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 716/96/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:
  „(1)   Az Egyesült Királyság illetékes hatósága felhatalmazást kap arra, hogy felvásároljon minden 1996. augusztus 1-je előtt az Egyesült Királyságban született vagy nevelt, bármely termelő vagy megbízottja által felajánlott szarvasmarhafélét, amely nem mutatja a szivacsos agyvelőbántalom klinikai tünetét, és amely az értékesítést megelőző legalább hat hónapos időszakban az Egyesült Királyság területén található gazdaságban volt.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:

„(1)   Az Egyesült Királyság illetékes hatósága felhatalmazást kap arra, hogy felvásároljon minden 1996. augusztus 1-je előtt az Egyesült Királyságban született vagy nevelt, bármely termelő vagy megbízottja által felajánlott szarvasmarhafélét, amely nem mutatja a szivacsos agyvelőbántalom klinikai tünetét, és amely az értékesítést megelőző legalább hat hónapos időszakban az Egyesült Királyság területén található gazdaságban volt.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az Egyesült Királyságnak az 1. cikk (1) bekezdése szerinti illetékes hatósága a termelőknek vagy megbízottjaiknak az alábbiakat fizeti:






  — | a 2006. december 31-ig történő felvásárlások esetén 360 EUR állatpéldányonként, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Egyesült Királyságnak az 1. cikk (1) bekezdése szerinti illetékes hatósága a termelőknek vagy megbízottjaiknak az alábbiakat fizeti:

—

a 2006. december 31-ig történő felvásárlások esetén 360 EUR állatpéldányonként,

| — | a 2007. január 1-je és a 2007. december 31-e közötti időszakban történő felvásárlások esetén 324 EUR állatpéldányonként, |
| --- | --- |

—

a 2007. január 1-je és a 2007. december 31-e közötti időszakban történő felvásárlások esetén 324 EUR állatpéldányonként,

| — | a 2008. január 1-je és a 2008. december 31-e közötti időszakban történő felvásárlások esetén 292 EUR állatpéldányonként;” |
| --- | --- |

—

a 2008. január 1-je és a 2008. december 31-e közötti időszakban történő felvásárlások esetén 292 EUR állatpéldányonként;”

| b) | a (2) bekezdést törölni kell; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdést törölni kell;

| c) | a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A Közösség az Egyesült Királyságnak az 1. cikk (1) bekezdésében említett felvásárlásokból származó kiadásait a felvásárolt és az 1. cikk előírásainak megfelelően megsemmisített állatpéldányonként az alábbi mértékben társfinanszírozza:






  — | a 2006. december 31-ig történő felvásárlások esetén 180 EUR állatpéldányonként, |
| --- | --- | --- |

c)

a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Közösség az Egyesült Királyságnak az 1. cikk (1) bekezdésében említett felvásárlásokból származó kiadásait a felvásárolt és az 1. cikk előírásainak megfelelően megsemmisített állatpéldányonként az alábbi mértékben társfinanszírozza:

—

a 2006. december 31-ig történő felvásárlások esetén 180 EUR állatpéldányonként,

| — | a 2007. január 1-je és a 2007. december 31-e közötti időszakban történő felvásárlások esetén 162 EUR állatpéldányonként, |
| --- | --- |

—

a 2007. január 1-je és a 2007. december 31-e közötti időszakban történő felvásárlások esetén 162 EUR állatpéldányonként,

| — | a 2008. január 1-je és a 2008. december 31-e közötti időszakban történő felvásárlások esetén 146 EUR állatpéldányonként.”; |
| --- | --- |

—

a 2008. január 1-je és a 2008. december 31-e közötti időszakban történő felvásárlások esetén 146 EUR állatpéldányonként.”;

| d) | a (4) bekezdést törölni kell. |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdést törölni kell.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2006. január 23-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 99., 1996.4.20., 14. o. A legutóbb a 667/2003/EK rendelettel (HL L 96., 2003.4.12., 13. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 204., 2005.8.5., 22. o.

3

(4)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 118/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 24., 2005.1.27., 15. o.) módosított rendelet.

4

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/27

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. december 2.)

az Alpesi Egyezmény talajvédelemről szóló jegyzőkönyvének, energiáról szóló jegyzőkönyvének és idegenforgalomról szóló jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

(2005/923/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Alpok védelméről szóló egyezményt (Alpesi Egyezmény) az Európai Közösség a 96/191/EK tanácsi határozattal (1) megkötötte. |
| --- | --- |

(1)

Az Alpok védelméről szóló egyezményt (Alpesi Egyezmény) az Európai Közösség a 96/191/EK tanácsi határozattal (1) megkötötte.

| (2) | A talajvédelemről szóló jegyzőkönyv, az energiáról szóló jegyzőkönyv és az idegenforgalomról szóló jegyzőkönyv fontos lépést jelentenek az Alpesi Egyezmény végrehajtásában, az Európai Közösség pedig elkötelezett az egyezmény célkitűzéseinek megvalósításában. |
| --- | --- |

(2)

A talajvédelemről szóló jegyzőkönyv, az energiáról szóló jegyzőkönyv és az idegenforgalomról szóló jegyzőkönyv fontos lépést jelentenek az Alpesi Egyezmény végrehajtásában, az Európai Közösség pedig elkötelezett az egyezmény célkitűzéseinek megvalósításában.

| (3) | Az Alpok határokon átnyúló gazdasági, társadalmi és ökológiai problémái továbbra is megoldásra váró nagy kihívást jelentenek ezen a rendkívül érzékeny területen. |
| --- | --- |

(3)

Az Alpok határokon átnyúló gazdasági, társadalmi és ökológiai problémái továbbra is megoldásra váró nagy kihívást jelentenek ezen a rendkívül érzékeny területen.

| (4) | A közösségi politikákat, különösen a hatodik környezetvédelmi cselekvési program (2) kiemelt fontosságú területeit az alpesi régióban támogatni kell, és meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(4)

A közösségi politikákat, különösen a hatodik környezetvédelmi cselekvési program (2) kiemelt fontosságú területeit az alpesi régióban támogatni kell, és meg kell erősíteni.

| (5) | A jegyzőkönyveket alá kell írni, és a csatolt nyilatkozatokat jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(5)

A jegyzőkönyveket alá kell írni, és a csatolt nyilatkozatokat jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Alpesi Egyezmény talajvédelemről szóló jegyzőkönyvének, energiáról szóló jegyzőkönyvének és idegenforgalomról szóló jegyzőkönyvének a Közösség nevében történő aláírása – figyelemmel az említett jegyzőkönyvek megkötésére – jóváhagyásra kerül.

A jegyzőkönyvek, és az azokhoz csatolt nyilatkozatok szövege e határozat mellékletét képezi.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap az 1. cikkben említett jegyzőkönyveknek a Közösség nevében történő aláírására és a nyilatkozatok letétbe helyezésére jogosult személy(ek) kijelölésére, figyelemmel a jegyzőkönyvek megkötésére.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 2-án.

a Tanács részéről

az elnökasszony

M. BECKETT

---

(1)  HL L 61., 1996.3.12., 31. o.

1

(2)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

2

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG NEVÉBEN TETT NYILATKOZATOK

Az Európai Közösség nevében tett nyilatkozat az Alpesi Egyezmény talajvédelemről szóló jegyzőkönyve 12. cikkének (3) bekezdéséről

Az Európai Közösség hangsúlyozni kívánja, hogy a talajvédelemről szóló jegyzőkönyv 12. cikkének (3) bekezdését a meglévő EK-jogszabályokkal összhangban, különösen a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet és különösen a talaj védelméről szóló, 1986. június 12-i 86/278/EGK tanácsi irányelvvel (1) összhangban kell értelmezni. Az Európai Közösség véleménye szerint a szennyvíziszapnak mezőgazdasági szempontból értékes tulajdonságai vannak, és az felhasználható a mezőgazdaságban, feltéve hogy erre a megfelelő módon kerül sor. A szennyvíziszap használata nem veszélyeztetheti a talaj és a mezőgazdasági termékek minőségét, ahogy az az említett irányelv (7) preambulumbekezdésében szerepel, illetve nem gyakorolhat káros hatást az emberre (az emberi egészséget érintő közvetlen vagy közvetett következmények), az állatokra, a növényekre és a környezetre, ahogy az az említett irányelv (5) preambulumbekezdésében és 1. cikkében szerepel. A szennyvíziszapot olyan esetekben lehet felhasználni, amikor az jó hatással van a talaj minőségére és a növények tápanyagigényére.

Az Európai Közösség nevében tett nyilatkozat az Alpesi Egyezmény talajvédelemről szóló jegyzőkönyve 17. cikkének (2) bekezdéséről

A talajvédelemről szóló jegyzőkönyv 17. cikkének (2) bekezdését az EK-jogszabályokkal összhangban, valamint úgy kell értelmezni, hogy az biztosítsa, hogy a hulladék és a maradványanyagok előkezelésére, kezelésére és ártalmatlanítására vonatkozóan hulladékgazdálkodási terveket készítsenek és hajtsanak végre annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a talajszennyezés, valamint hogy ne csak a környezettel, hanem az emberi egészséggel való összeegyeztethetőség is biztosított legyen.

Az Európai Közösség nevében tett nyilatkozat az Alpesi Egyezmény talajvédelemről szóló jegyzőkönyve 19. cikkének (2) bekezdéséről és 21. cikkének (2) bekezdéséről

A talajvédelemről szóló jegyzőkönyv 19. cikke (2) bekezdésével és 21. cikke (2) bekezdésével kapcsolatban a közös megfigyelő rendszernek adott esetben összeegyeztethetőnek kell lennie a Föld-megfigyelő Rendszerek Globális Rendszerével (GEOSS) és figyelembe kell vennie – a tagállamok által, a megfigyelésről, adatgyűjtésről és metaadatokról szóló EK-jogszabályok szerint létrehozott – adatbázist.

Nyilatkozat az Európai Közösség részéről az Alpesi Egyezmény energiáról szóló jegyzőkönyvének 9. cikkével kapcsolatban tett fenntartásról

Az energiáról szóló jegyzőkönyv 9. cikke az atomenergiát érintő kérdésekkel foglalkozik. Az Európai Közösség vonatkozásában a 9. cikkben említett követelményekről az Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés rendelkezik. Az Alpesi Egyezmény megerősítéséről szóló határozat nem alapul az Euratom-Szerződésre, hanem kizárólag az EK-Szerződésre. A jegyzőkönyv aláírására felhatalmazó határozatnak ugyanazok a jogalapjai. Következésképpen az Európai Közösséget nem kötelezi az energiáról szóló jegyzőkönyv 9. cikke, amennyiben a jegyzőkönyv a Közösséget illetően hatályba lép.

---

(1)  HL L 181., 1986.7.4., 6. o.

---

FORDÍTÁS

JEGYZŐKÖNYV

az 1991-es Alpesi Egyezmény talajvédelem területén történő alkalmazásáról

„Talajvédelem” jegyzőkönyv

Preambulum

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,

A MONACÓI HERCEGSÉG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,

és

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

MEGFELELVE az Alpok védelméről szóló, 1991. november 7-i egyezményből (Alpesi Egyezmény) eredő feladatukkal, mely szerint átfogó politika keretében biztosítsák az alpesi térség védelmét és fenntartható fejlődését,

ALKALMAZVA az Alpesi Egyezmény 2. cikke (2) és (3) bekezdése szerint rájuk háruló általános kötelezettségeket,

AZZAL A CÉLLAL, hogy csökkentsék a talaj mennyiségi és minőségi károsodását, különösen olyan mezőgazdasági és erdészeti termelési módszerek alkalmazásával, amelyek nem károsítják és mértéktartó módon hasznosítják a talajt, valamint az erózió megfékezésével és a talaj vízzáróvá tételének csökkentésével,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy az Alpokban a talaj védelme, a fenntartható talajgazdálkodás, illetve a károsodott területeken a talaj természetes jellegének helyreállítása általános érdekű cél,

FELISMERVE, hogy az Alpok Európa egyik legnagyobb összefüggő természeti területe, valamint hogy az itt található változatos élővilág és rendkívül érzékeny ökológiai rendszerek természetes működését meg kell óvni,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy az ott élő népességnek biztosítani kell a lehetőséget, hogy önmaga határozza meg szociális, kulturális és gazdasági fejlődésére irányuló programját, és a meglévő intézményi kereteken belül részt vegyen annak végrehajtásában,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy egyrészről az alpesi térség a helyi népesség életének és gazdasági tevékenységének keretet, a többi régió lakói számára pedig szabadidős környezetet alkot, másrészről a szűk alpesi térségre összpontosuló különböző használati igények veszélyeztetik a talaj ökológiai jellegét, és hogy ennek következtében a gazdasági érdekeket össze kell hangolni az ökológiai követelményekkel,

FELISMERVE, hogy a talaj különleges helyet foglal el az ökológiai rendszereken belül; hogy e rendszerek rehabilitálása és a károsodott talaj regenerálódása hosszú időt vesz igénybe; hogy az alpesi térség földrajzi sajátosságai következtében a talajerózió a régióban könnyen felgyorsulhat; hogy a talaj a szennyező anyagok gyűjtőedényeként működik; valamint hogy a szennyezett talaj a szomszédos ökológiai rendszerekben szennyező anyagok forrásává és ezáltal az emberekre, az állatokra és a növényekre nézve veszélyforrássá válhat,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a talajhasználat, különösen a városok, az ipar és a kézműipar fejlődése, az infrastruktúra, a bányászat, a turizmus, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és a közlekedés hatásai következtében minőségi és mennyiségi károsodást okozhat a talajban, valamint annak, hogy a talaj védelme érdekében elő kell irányozni a megfelelő és összehangolt megelőző intézkedéseket és az okozott károk csökkentését és helyrehozatalát,

TEKINTETTEL ARRA, hogy a talajvédelmi intézkedések számos következménnyel bírnak az alpesi térségre irányuló egyéb politikákra, következésképpen egyeztetni kell őket a többi szakterülettel és ágazattal,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy bizonyos problémák csak országhatárokon átnyúló együttműködés keretében oldhatók meg, és az alpesi térség államai részéről közös intézkedéseket igényelnek, melyek végrehajtásáról a meglévő eszközökkel a szerződő feleknek kell gondoskodniuk,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Célkitűzések

(1)   Ez a jegyzőkönyv az Alpesi Egyezmény szerződő felei által a talajvédelem területén vállalt kötelezettségek végrehajtását segíti elő.

(2)   A talajt

| 1. | természetes funkcióiban, nevezetesen:






  a) | az emberek, az állatok, a növények és a mikroorganizmusok életének alapjaként és élettereként; |
| --- | --- | --- |

1.

természetes funkcióiban, nevezetesen:

a)

az emberek, az állatok, a növények és a mikroorganizmusok életének alapjaként és élettereként;

| b) | a természet és a táj meghatározó elemeként; |
| --- | --- |

b)

a természet és a táj meghatározó elemeként;

| c) | az ökológiai rendszerek, különösen a víz és a tápanyagok körforgásának részeként; |
| --- | --- |

c)

az ökológiai rendszerek, különösen a víz és a tápanyagok körforgásának részeként;

| d) | átalakító és szabályozó közegként, nevezetesen a különféle anyagok megszűrését, egyenletes eloszlását és elraktározását elősegítő képességei miatt, különösen a földmélyi víztartalékok védelme érdekében; |
| --- | --- |

d)

átalakító és szabályozó közegként, nevezetesen a különféle anyagok megszűrését, egyenletes eloszlását és elraktározását elősegítő képességei miatt, különösen a földmélyi víztartalékok védelme érdekében;

| e) | genetikai tartalékok hordozójaként; |
| --- | --- |

e)

genetikai tartalékok hordozójaként;

| 2. | a föld- és civilizációtörténet emlékeinek archívumaként; |
| --- | --- |

2.

a föld- és civilizációtörténet emlékeinek archívumaként;

| 3. | emberi használati funkcióinak megőrzése érdekében, nevezetesen:






  a) | mezőgazdasági tevékenységi övezetként, beleértve a legelő- és erdőgazdálkodást is; |
| --- | --- | --- |

3.

emberi használati funkcióinak megőrzése érdekében, nevezetesen:

a)

mezőgazdasági tevékenységi övezetként, beleértve a legelő- és erdőgazdálkodást is;

| b) | a városfejlesztés és a turisztikai tevékenységek területeként; |
| --- | --- |

b)

a városfejlesztés és a turisztikai tevékenységek területeként;

| c) | egyéb gazdasági funkciók, a közlekedés, az ellátás, a terjesztés, illetve a szennyvíz- és hulladéktárolás terepeként; |
| --- | --- |

c)

egyéb gazdasági funkciók, a közlekedés, az ellátás, a terjesztés, illetve a szennyvíz- és hulladéktárolás terepeként;

| d) | a természeti erőforrások lelőhelyeként |
| --- | --- |

d)

a természeti erőforrások lelőhelyeként

valamennyi összetevőjével együtt tartósan meg kell óvni. Különösen figyelmet kell fordítani arra, hogy a talaj ökológiai jellege, mint az ökológiai rendszerek létfontosságú eleme hosszú távon biztosítva legyen és mind mennyiségben, mind minőségben megőrződjék. Támogatni kell a károsodott talaj helyreállítását is.

(3)   A tervezett intézkedések célja elsősorban a talaj helyi viszonyoknak megfelelő használata, a felületek gazdaságos kihasználása, az erózió és a talajszerkezet káros módosulásainak megelőzése, valamint a szennyező anyagok talajba jutásának minimális szintre csökkentése.

(4)   Ezen túlmenően különösen óvni és ápolni kell a talajfajtáknak az alpesi régióra sajátosan jellemző sokféleségét és a jellegzetes tájakat.

(5)   Mindezek fényében fokozottan kívánatos a megelőzés elvének alkalmazása, mely a talaj természetes működésének, illetve különféle célokra történő felhasználhatóságának biztosítását és az eljövendő nemzedékek számára a fenntartható fejlődés érdekében történő megőrzését tartja szem előtt.

2. cikk

Alapvető kötelezettségek

(1)   A szerződő felek vállalják, hogy meghozzák az alpesi térségben a talaj védelmének biztosítása érdekében szükséges jogi és közigazgatási intézkedéseket. Az intézkedések betartásának felügyelete a nemzeti hatóságok felelősségi körébe tartozik.

(2)   Azokban az esetekben, amelyek magukban hordozzák a természetes talajműködés súlyos és tartós károsodásának veszélyét, általános szabályként a talajvédelmi szempontokat kell előnyben részesíteni a felhasználási szempontokkal szemben.

(3)   A szerződő felek megvizsgálják annak lehetőségét, hogy az e jegyzőkönyvben említett, az alpesi térségre vonatkozó talajvédelmi intézkedéseket adórendelkezésekkel és/vagy pénzügyi intézkedésekkel nyomatékosítsák. A jövőben támogatni kell a talajvédelemmel és a talaj gazdaságos és környezetbarát használatának célkitűzésével összeegyeztethető intézkedéseket.

3. cikk

A célkitűzések figyelembevétele az egyéb politikákban

A szerződő felek vállalják, hogy e jegyzőkönyv célkitűzéseit az alpesi régióra irányuló egyéb politikáikban is tekintetbe veszik. Ezt az elvet különösen a területrendezési, a városfejlesztési, a közlekedési, az energiaipari, a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodási ágazatokban, valamint a természeti erőforrások kitermelése, az ipar, a kézműipar, a turizmus, a természetvédelem, a tájvédelem, a víz- és hulladékgazdálkodás, illetve a levegő minősége területén kell alkalmazni.

4. cikk

A területi közösségek részvétele a döntéshozatalban

(1)   Mindegyik szerződő fél vállalja, hogy a meglévő intézményi kereteken belül meghatározza az intézmények és a közvetlenül érintett területi közösségek közötti egyeztetés és együttműködés leghatékonyabb szintjét a közös felelősségvállalás elősegítése érdekében, a talajvédelemmel kapcsolatos politika alkalmazása, illetve az ehhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása terén az együttműködés erősítésére és fejlesztésére törekedve.

(2)   A közvetlenül érintett területi közösségek hatásköreik tiszteletben tartásával és a meglévő intézményi kereteken belül részt vesznek e politikák és intézkedések előkészítésének és végrehajtásának minden egyes szakaszában.

5. cikk

Nemzetközi együttműködés

(1)   A szerződő felek támogatják a fokozott nemzetközi együttműködést az illetékes intézmények között, különösen a talajkataszterek létrehozása, a talajmegfigyelés, a védett, szennyezett, illetve veszélyeztetett zónák kijelölése és felügyelete, az adatbázisok rendelkezésre bocsátása és összehangolása, az alpesi talaj védelmére irányuló kutatások koordinálása és a kölcsönös tájékoztatás terén.

(2)   A szerződő felek vállalják, hogy elhárítják az alpesi térség területi közösségei közötti nemzetközi együttműködés akadályait, és előmozdítják a közös problémák legmegfelelőbb szinten történő megoldását.

(3)   Amennyiben a talajvédelem érdekében hozott intézkedések meghatározása nemzeti vagy nemzetközi hatáskörbe tartozik, lehetőséget kell biztosítani a területi közösségeknek, hogy hatékonyan képviselhessék a népesség érdekeit.

II.   FEJEZET

EGYEDI INTÉZKEDÉSEK

6. cikk

A védett övezetek kijelölése

A szerződő felek a védett övezetek kijelölésekor ügyelnek arra, hogy a védett övezet a megóvásra érdemes talajokat is magába foglalja. Különös figyelmet kell szentelni a jellegzetes vagy a földtörténeti ismeretek szempontjából jelentős talajtani és sziklaalakzatok megóvásának.

7. cikk

A talaj gazdaságos és elővigyázatos használata

(1)   A „Területrendezés és fenntartható fejlődés” jegyzőkönyv 9. cikke (3) bekezdésében említett projektek és/vagy programok kialakítása során figyelembe kell venni a talajvédelmi követelményeket, nevezetesen a talaj és a felületek gazdaságos felhasználásának szempontját.

(2)   Az alpesi talaj vízzáróvá tételének és túlzott területhasználatának korlátozása érdekében a szerződő felek felügyelik a gazdaságos felülethasználatot biztosító, talajkímélő építési módok alkalmazását. Városfejlesztési politikájukban a belső területek kihasználását részesítik előnyben, gátat szabva az agglomerációk növekedésének.

(3)   Az ipar, az építőipar, illetve a közlekedési, energiaipari és turisztikai infrastruktúrák területén tervezett nagy volumenű projektek környezeti és területi hatásait vizsgáló, nemzeti szintű eljárások keretében végzett hatástanulmányokban figyelembe kell venni a talajvédelmi szempontokat és az alpesi térség felhasználható felületének korlátozott mivoltát.

(4)   Ha a természetes körülmények lehetővé teszik, gondoskodni kell a használaton kívüli vagy károsodott talajok, nevezetesen a hulladéklerakók, meddőhányók, egykori infrastruktúrák és sípályák helyén a növényzet helyreállításáról vagy a talaj újraműveléséről.

8. cikk

A nyersanyagok gazdaságos felhasználása és talajkímélő kitermelése

(1)   A szerződő felek felügyelik a talajból kivont nyersanyagok gazdaságos felhasználását. Ezen túlmenően elősegítik a helyettesítő termékek minél szélesebb körű alkalmazását, az újrafeldolgozási lehetőségek kihasználását, illetve ezek fejlesztését.

(2)   A talajból kivont nyersanyagok kitermelése, feldolgozása és hasznosítása során törekedni kell arra, hogy a talaj egyéb jellegei a lehető legkisebb mértékben károsodjanak. A talajjellegek védelme szempontjából különös jelentőséggel bíró, illetve ivóvíznyerésre alkalmas övezetekben fel kell hagyni a nyersanyagok kitermelésével.

9. cikk

A vizes élőhelyek és a tőzeglápok talajának megóvása

(1)   A szerződő felek vállalják, hogy megóvják a síkláptőzegeket és dombos tőzegeket. E cél érdekében középtávon törekedni kell a tőzeghelyettesítők kizárólagos használatára.

(2)   A vizes élőhelyeken és a tőzeglápok területén a talajvíz-elvezető intézkedéseket a meglévő rendszerek fenntartására kell korlátozni, egyes, kellően indokolt kivételes esetektől eltekintve. Ösztönözni kell a korábban lecsapolt területek természetes állapotának visszaállítását célzó intézkedéseket.

(3)   Általános szabályként kerülni kell a mocsaras talajok mezőgazdasági hasznosítását; ha mégis hasznosításra kerülnek, a hasznosítás során meg kell őrizni a talaj eredeti sajátosságait.

10. cikk

A veszélyeztetett övezetek kijelölése és felügyelete

(1)   A szerződő felek megállapodnak a földtani, hidrogeológiai és hidrológiai kockázatoknak, különösen a talajmozgások (földcsuszamlások, talajfolyások, kőomlások), lavinák, illetve áradások veszélyének kitett alpesi területek feltérképezéséről, kataszterben történő összeírásáról, valamint szükség esetén a veszélyeztetett övezetek kijelöléséről. Adott esetben a földrengéskockázatot is tekintetbe kell venni.

(2)   A szerződő felek felügyelik, hogy a veszélyeztetett övezetekben a lehető legnagyobb mértékben a helyi, hagyományos és a táj adottságaihoz igazodó anyagok használatára épülő, a természettel összhangban lévő technológiák kerüljenek alkalmazásra. Az erre irányuló intézkedéseket megfelelő erdőgazdálkodási intézkedésekkel kell támogatni.

11. cikk

Az erózió által fenyegetett alpesi területek kijelölése és felügyelete

(1)   A szerződő felek megállapodnak a réteges erózió által érintett alpesi területek feltérképezéséről, valamint – amennyiben az anyagi javak védelme megkívánja – e területek talajkataszterben történő összeírásáról a talajerózió mértékének összehangolt kritériumai alapján.

(2)   A talajeróziót minimális mértékűre kell korlátozni. A talajerózió és a földcsuszamlások következtében károsodott területeket az emberek és az anyagi javak védelme szempontjából szükséges mértékben helyre kell állítani.

(3)   Az emberek és anyagi javak védelme érdekében előnyben kell részesíteni a természettel összhangban lévő technológiák használatát a hidraulika, az építőipar és a fakitermelés területén, a víz által okozott erózió megfékezése, valamint a talajlehordás hatásának csökkentése érdekében.

12. cikk

Mezőgazdaság, legelő- és erdőgazdálkodás

(1)   Az erózió és a káros talajtömörítés elleni védekezés érdekében a szerződő felek vállalják, hogy felügyelik a helyi körülményekhez igazított, optimális módszerek használatát a mezőgazdaságban, valamint a legelő- és erdőgazdálkodásban.

(2)   Ami a műtrágyák, illetve növényvédő szerek használata következtében a talajba kerülő anyagokat illeti, a szerződő felek törekednek az optimális technikák alkalmazására vonatkozó összehangolt kritériumok kidolgozására és végrehajtására. A műtrágyák természetét és mennyiségét, valamint szétszórásuk időpontját a növények igényeihez kell igazítani, figyelemmel a talajban meglévő tápanyagokra és szerves anyagokra, valamint a termesztési szempontokra és a környezetre. Ezen túlmenően felügyelni kell a megfelelő környezetbarát/biológiai, illetve integrált termesztési módok alkalmazását, valamint a legelők eltartó képességének megállapítását a természetes körülmények és a növények növekedési ütemének figyelembevételével.

(3)   Az alpesi legelőkön minimálisra kell csökkenteni az ásványi műtrágyák és a szintetikus növényvédő szerek használatát. Tartózkodni kell a szennyvíziszap használatától.

13. cikk

Erdészeti és egyéb intézkedések

(1)   A környező terület, a szomszédos agglomerációk, a közlekedési infrastruktúrák, illetve a mezőgazdasági vagy egyéb övezetek védelmében különösen jelentős szerepet játszó hegyvidéki erdők esetében a szerződő felek vállalják, hogy elsőbbséget biztosítanak ennek a védő funkciónak, és erdőgazdálkodási politikájukat ehhez a célkitűzéshez igazítják. Ezeket a hegyvidéki erdőket meg kell őrizni eredeti helyükön.

(2)   Az erdők kitermelése és gondozása során fokozottan kerülni kell a talajerózió kialakulását, valamint a káros talajtömörítést. Ennek a célnak az érdekében ösztönözni kell a helyi körülményekhez igazított erdőgazdálkodást és az erdők természetes regenerálódását.

14. cikk

A turisztikai infrastruktúrák hatása

(1)   A szerződő felek meghozzák a legmegfelelőbb intézkedéseket annak érdekében, hogy:

| — | kiküszöböljék a turisztikai tevékenységeknek az Alpok talajára tett káros hatásait, |
| --- | --- |

—

kiküszöböljék a turisztikai tevékenységeknek az Alpok talajára tett káros hatásait,

| — | megállítsák az intenzív turisztikai használat miatti talajkárosodást, nevezetesen a növénytakaró lehetőségek szerinti helyreállításával, valamint a természettel összhangban lévő technológiák alkalmazásával. A talaj használatát úgy kell alakítani, hogy hasonló esetek a jövőben ne ismétlődhessenek meg, |
| --- | --- |

—

megállítsák az intenzív turisztikai használat miatti talajkárosodást, nevezetesen a növénytakaró lehetőségek szerinti helyreállításával, valamint a természettel összhangban lévő technológiák alkalmazásával. A talaj használatát úgy kell alakítani, hogy hasonló esetek a jövőben ne ismétlődhessenek meg,

| — | a védőfunkciót ellátó erdőkben csak kivételes esetben, megfelelő kompenzációs intézkedések mellett kerülhessen sor sípályák létesítésére és nivellálására vonatkozó engedélyek kiadására, a veszélyeztetett egyensúlyú területeken pedig egyáltalán ne lehessen kiadni ilyen engedélyeket. |
| --- | --- |

—

a védőfunkciót ellátó erdőkben csak kivételes esetben, megfelelő kompenzációs intézkedések mellett kerülhessen sor sípályák létesítésére és nivellálására vonatkozó engedélyek kiadására, a veszélyeztetett egyensúlyú területeken pedig egyáltalán ne lehessen kiadni ilyen engedélyeket.

(2)   A sípályák előkészítése során használt kémiai, illetve biológiai adalékanyagokat csak akkor szabad engedélyezni, ha bizonyított a környezettel való összeférhetőségük.

(3)   Amennyiben a talaj és a növényzet jelentős károsodását állapítják meg, a szerződő felek a lehető legrövidebb időn belül meghozzák a helyreállításhoz szükséges intézkedéseket.

15. cikk

A szennyező anyagok talajba jutásának korlátozása

(1)   A szerződő felek mindent elkövetnek annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben és megelőző jelleggel csökkentsék a levegő, a vizek, a hulladékok és a környezetre káros anyagok által a talajba juttatott szennyeződéseket. Különösen elő kell mozdítani a szennyezőanyag-kibocsátást a forrásnál csökkentő intézkedéseket.

(2)   A szerződő felek technikai intézkedések meghozatalával, rendszeres ellenőrzéssel, valamint kutatási programok és tájékoztatási kampányok indításával törekednek a talaj veszélyes anyagokkal történő megfertőzésének megelőzésére.

16. cikk

A fagyás- és csúszásgátló anyagok környezetkímélő használata

A szerződő felek vállalják, hogy minimálisra csökkentik a szórósók használatát, és lehetőség szerint kevésbé környezetkárosító anyagokat, például kavicsot, illetve homokot használnak az utak csúszásmentesítésére.

17. cikk

Szennyezett talajok, károsodott területek, hulladékgazdálkodási programok

(1)   A szerződő felek vállalják a szennyezett és a vélhetően szennyezett területek jegyzékbe vételét és leírását (szennyezett területek jegyzéke) ezen övezetek állapotának felmérése, valamint az általuk hordozott kockázatok összehangolt kritériumok alapján történő értékelése érdekében.

(2)   A talajszennyezés elkerülése érdekében, valamint a környezettel összhangban lévő hulladék- és üledékanyagok előkezelése, kezelése és tárolása céljából gondoskodni kell megfelelő hulladékgazdálkodási programok kidolgozásáról és végrehajtásáról.

18. cikk

Kiegészítő intézkedések

A szerződő felek a talajvédelem területén további, az e jegyzőkönyv keretében figyelembe vett intézkedéseket kiegészítő intézkedéseket hozhatnak.

III.   FEJEZET

KUTATÁS, KÉPZÉS ÉS TÁJÉKOZTATÁS

19. cikk

Kutatás és megfigyelés

(1)   A szerződő felek ösztönzik és szorosan együttműködve összehangolják mindazon kutatási és rendszeres megfigyelési tevékenységeket, melyek e jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérése szempontjából hasznosnak bizonyulnak.

(2)   A szerződő felek felügyelik a nemzeti szintű kutatások és rendszeres megfigyelés eredményeinek beillesztését egy közös, állandó megfigyelési és tájékoztatási rendszerbe, valamint a nyilvános hozzáférést az eredményekhez, a meglévő intézményi kereteken belül.

(3)   A szerződő felek megállapodnak a talajvédelemmel kapcsolatos alpesi kutatási programoknak az összehangolásáról az egyéb nemzeti és nemzetközi kutatási eredmények figyelembevételével, valamint arról, hogy a jövőben közös kutatási tevékenységeket folytatnak.

(4)   A kutatások során különös figyelmet kell szentelni a talajnak a különböző emberi tevékenységekkel szembeni sebezhetőségével, illetve regenerálódási képességét elemző vizsgálatoknak, valamint az ehhez kapcsolódó legmegfelelőbb technikák kidolgozásának.

20. cikk

Összehangolt adatbázisok kialakítása

(1)   A szerződő felek megállapodnak arról, hogy az Alpesi Tájékoztatási és Megfigyelési Rendszer keretein belül összehangolt adatbázisokat (talajtani paraméterek, talajminták, elemzési módszerek, értékelés) alakítanak ki, valamint lehetőséget biztosítanak az adatcserére.

(2)   A szerződő felek egyeztetik, mely talajra veszélyes anyagok elemzésével kell kiemelten foglalkozni, és összehangolt értékelési kritériumok kialakítására törekednek.

(3)   A szerződő felek törekednek arra, hogy reprezentatív jegyzékben adjanak átfogó képet az alpesi térség talajának állapotáról, egységes értékelési kritériumok és összehangolt módszerek alkalmazásával, a földtani és hidrogeológiai körülmények figyelembevételével.

21. cikk

Állandó mintaterületek létesítése és a környezet megfigyelésének összehangolása

(1)   A szerződő felek vállalják, hogy az alpesi térségben állandó mintaterületeket létesítenek (ellenőrzés és technikai felügyelet) és azokat egy egységes alpesi talajmegfigyelési hálózatba integrálják.

(2)   A szerződő felek megállapodnak arról, hogy nemzeti szintű talajmegfigyelési tevékenységüket egyeztetik a levegő, a vizek, a vadonélő növények és állatok megfigyelésével foglalkozó intézményekkel.

(3)   A szerződő felek e megfigyelési tevékenység keretében összehangolt kritériumok alapján talajminta-adatbankokat hoznak létre.

22. cikk

Képzés és tájékoztatás

A szerződő felek elősegítik a szakmai alapképzést és továbbképzést, illetve a közvélemény tájékoztatását minden, e jegyzőkönyv célkitűzéseihez, intézkedésihez és végrehajtásához kapcsolódó területen.

IV.   FEJEZET

VÉGREHAJTÁS, ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

23. cikk

Végrehajtás

A szerződő felek vállalják, hogy a meglévő intézményi kereteken belül hozott minden megfelelő intézkedéssel felügyelik e jegyzőkönyv végrehajtását.

24. cikk

A kötelezettségek betartásának ellenőrzése

(1)   A szerződő felek rendszeresen jelentést tesznek az állandó bizottságnak az e jegyzőkönyv értelmében hozott intézkedésekről. A jelentésnek ki kell térnie a meghozott intézkedések hatékonyságának kérdésére is. A jelentések időszakosságát az alpesi konferencia határozza meg.

(2)   Az állandó bizottság megvizsgálja e jelentéseket, hogy ellenőrizze, a szerződő felek eleget tettek-e az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeiknek. A bizottság e célból kiegészítő információkat kérhet az érintett szerződő felektől, illetve más információforrásokat is igénybe vehet.

(3)   Az állandó bizottság jelentést készít az alpesi konferenciának arról, hogy a szerződő felek mennyiben tettek eleget az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeiknek.

(4)   Az Alpesi konferencia tudomást szerez e jelentésről. Amennyiben a konferencia kötelezettségek elmulasztását állapítja meg, elfogadhat erre vonatkozó ajánlásokat.

25. cikk

A rendelkezések hatékonyságának értékelése

(1)   A szerződő felek rendszeresen megvizsgálják és értékelik e jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatékonyságát. Amennyiben a célkitűzések elérése érdekében szükségesnek mutatkozik, a szerződő felek előkészítik a jegyzőkönyv megfelelő módosításainak elfogadását.

(2)   A rendelkezések értékelésében a meglévő intézményi kereteken belül a területi közösségek is részt vesznek. A szerződő felek kikérhetik az érintett területeken működő nem kormányzati szervezetek véleményét is.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

26. cikk

Az Alpesi Egyezmény és e jegyzőkönyv kapcsolata

(1)   Ez a jegyzőkönyv az Alpesi Egyezménynek az egyezmény 2. cikke és további vonatkozó cikkei szerinti jegyzőkönyve.

(2)   E jegyzőkönyv szerződő felévé kizárólag olyanok válhatnak, akik az Alpesi Egyezménynek is szerződő felei. Az Alpesi Egyezmény felmondása egyúttal e jegyzőkönyv felmondását is jelenti.

(3)   Az Alpesi konferencia e jegyzőkönyvhöz kapcsolódó kérdésekben hozott döntései alkalmával kizárólag e jegyzőkönyv szerződő felei vehetnek részt a szavazásban.

27. cikk

Aláírás és megerősítés

(1)   Ez a jegyzőkönyv 1998. október 16-án az Alpesi Egyezményt aláíró államok és az Európai Közösség tagállamai, 1998. november 16-tól pedig a letéteményes Osztrák Köztársaság számára aláírásra kész.

(2)   Ez a jegyzőkönyv a jegyzőkönyvhöz való csatlakozás szándékát kifejező valamennyi szerződő félre vonatkozólag három hónappal azt követően lép hatályba, hogy három állam letétbe helyezte megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát.

(3)   Minden olyan aláíró állam tekintetében, amely később fejezi ki a jegyzőkönyvhöz való csatlakozási szándékát, a jegyzőkönyv három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyezték. A jegyzőkönyv valamely módosításának hatálybalépését követően a jegyzőkönyv minden újabb szerződő fele a módosított formájú jegyzőkönyv szerződő felévé válik.

28. cikk

Értesítések

A letéteményes értesíti valamennyi, a preambulumban említett államot és az Európai Közösséget e jegyzőkönyvvel kapcsolatosan:

| a) | minden aláírásról; |
| --- | --- |

a)

minden aláírásról;

| b) | minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről; |
| --- | --- |

b)

minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről;

| c) | minden hatálybalépési időpontról; |
| --- | --- |

c)

minden hatálybalépési időpontról;

| d) | a szerződő vagy aláíró felek által tett bármely nyilatkozatról; |
| --- | --- |

d)

a szerződő vagy aláíró felek által tett bármely nyilatkozatról;

| e) | minden felmondásról szóló értesítésről és a felmondás hatálybalépésének időpontjáról. |
| --- | --- |

e)

minden felmondásról szóló értesítésről és a felmondás hatálybalépésének időpontjáról.

A fentiek hiteléül az alulírott kellően meghatalmazott személyek aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Bledben, 1998. október 16-án, francia, német, olasz és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles, melyekből egy eredeti példányt az Osztrák Állami Levéltárban helyeznek letétbe. A letéteményes minden egyes aláíró államnak eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

---

JEGYZŐKÖNYV

az 1991-es Alpesi Egyezmény energiapolitika területén történő alkalmazásáról

„Energia” jegyzőkönyv

Preambulum

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,

A MONACÓI HERCEGSÉG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,

és az

EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

MEGFELELVE az Alpok védelméről szóló, 1991. november 7-i egyezményből (Alpesi Egyezmény) eredő feladatuknak, hogy átfogó politika keretében biztosítsák az alpesi térség védelmét és fenntartható fejlődését,

ALKALMAZVA az Alpesi Egyezmény 2. cikke (2) és (3) bekezdése szerint rájuk háruló általános kötelezettségeket,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a természetet és a tájat kímélő, valamint a környezettel összhangban lévő energiatermelési, -elosztási és felhasználási módszerek alkalmazása, illetve az energiamegtakarítási intézkedések támogatása kiemelten fontos feladat,

SZEM ELŐTT TARTVA annak szükségszerűségét, hogy az alpesi térségben is csökkentsék az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, tiszteletben tartva az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményéből eredő kötelezettségeiket,

MEGGYŐZŐDVE a gazdasági érdekek és az ökológiai követelmények összehangolásának szükségességéről,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy az alpesi térségnek különleges jelentősége van Európa életében és hogy az Alpok különleges földtani, éghajlati, vízrajzi sajátosságai, növényzete, faunája, tájai és kultúrája miatt éppoly egyedi mint amilyen változatos örökséget képvisel, valamint hogy az alpesi magas hegyvidék, az alpesi völgyek és az Alpokalja olyan környezeti együttes, melynek megóvása nem csupán az alpesi államok feladata,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy az Alpok nem csak az ott élő népesség számára jelenti életük keretét és gazdasági környezetet, de az Alpokon kívül eső régiók számára is létfontosságú, mivel például fontos transzeurópai személy- és áruforgalmi tranzitútvonalak, valamint nemzetközi energiaelosztó hálózatok is áthaladnak rajta,

FIGYELEMMEL az alpesi térség környezeti érzékenységére, különösen az energiatermelés, energiaelosztás és energiafelhasználás azon tevékenységeit tekintve, melyek kölcsönhatásban állnak a természetvédelem, a területrendezés és a talajhasználat különféle aspektusaival,

FIGYELEMMEL ARRA a tényre, hogy a természetvédelemhez kapcsolódó kockázatok, nevezetesen az emberi eredetű éghajlatváltozások miatt a jövőben különleges figyelmet kell szentelni az ember társadalmi és gazdasági tevékenységei, illetve az ökoszisztémák megóvása közötti szoros összefüggésnek, amely az alpesi térségben különösen megköveteli a megfelelő és diverzifikált, a helyi népességgel, a politikai intézményekkel és a társadalmi-gazdasági szervezetekkel a közös megegyezés alapján hozott intézkedések meghozatalát,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy az ott élő népességnek biztosítani kell a lehetőséget, hogy önmaga határozza meg szociális, kulturális és gazdasági fejlődésére irányuló programját, és a meglévő intézményi kereteken belül részt vegyen annak végrehajtásában,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy bizonyos problémák csak országhatárokon átnyúló együttműködés keretében oldhatók meg és az alpesi térség országai, valamint a közvetlenül érintett területi testületek részéről közös intézkedéseket igényelnek,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy az energiaszükségletek kielégítése a gazdasági és társadalmi fejlődés fontos faktorát jelenti mind az alpesi térségen belül, mind azon kívül,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy alkalmazni kell és tovább kell fejleszteni mindazokat a gazdasági eszközöket, melyek révén a valós költségek jobban megjelenhetnek az energia fogyasztói árában,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy az alpesi térség európai szinten tartósan hozzájárul az energiaigények kielégítéséhez, és hogy a népesség életkörülményeinek és a régió gazdasági termelékenységének javítása érdekében e térségnek elégséges ivóvízforrásokon túl elégséges energiaforrásokkal is rendelkeznie kell,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy az alpesi térség különlegesen fontos szerepet tölt be az európai országok energiahálózatainak összekapcsolásában,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy az alpesi térségben az ésszerű energiafelhasználás és a vízkészletek és a faanyag fenntartható felhasználása érdekében hozott intézkedések a nemzeti gazdaságok keretében jelentősen hozzájárulnak az energiaigények ellátásához, valamint hogy a biomassza és a napenergia használata a jövőben egyre növekvő jelentőségű kérdés lesz,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Célkitűzések

A szerződő felek vállalják, hogy az Alpesi Egyezmény területi alkalmazásának keretén belül megteremtik a keretfeltételeket, és intézkedéseket fogadnak el az energiagazdaság, az energia termelése, elosztása és felhasználása területén a fenntartható fejlődést elősegítő és az alpesi térség teherbírásának sajátos határaihoz igazított energiapolitikai helyzet érdekében; a szerződő felek ezzel jelentősen hozzájárulnak a népesség és a környezet védelméhez, valamint a természeti erőforrások és az éghajlat megóvásához.

2. cikk

Alapvető kötelezettségek

(1)   E jegyzőkönyv értelmében a szerződő felek törekednek:

| a) | energiagazdálkodási tervezésük összehangolására az alpesi térségre vonatkozó általános terveikkel; |
| --- | --- |

a)

energiagazdálkodási tervezésük összehangolására az alpesi térségre vonatkozó általános terveikkel;

| b) | energiatermelési, energiaszállítási és energiaelosztási rendszerük adaptálására, az alpesi térség infrastruktúra-rendszerének általános optimalizálása érdekében, figyelemmel a környezetvédelem követelményeire; |
| --- | --- |

b)

energiatermelési, energiaszállítási és energiaelosztási rendszerük adaptálására, az alpesi térség infrastruktúra-rendszerének általános optimalizálása érdekében, figyelemmel a környezetvédelem követelményeire;

| c) | az energiaipari eredetű környezeti hatások korlátozására, a végső energiafelhasználóknak nyújtott szolgáltatások optimalizálásával, melynek érdekében, egyebek között, a következő intézkedéseket fogadják el:






  — | az energiaigények csökkentése hatékonyabb technológiák használata révén, |
| --- | --- | --- |

c)

az energiaipari eredetű környezeti hatások korlátozására, a végső energiafelhasználóknak nyújtott szolgáltatások optimalizálásával, melynek érdekében, egyebek között, a következő intézkedéseket fogadják el:

—

az energiaigények csökkentése hatékonyabb technológiák használata révén,

| — | a megújuló energiaforrások részvételének növelése a fennmaradó energiaigények fedezésében, |
| --- | --- |

—

a megújuló energiaforrások részvételének növelése a fennmaradó energiaigények fedezésében,

| — | a nem megújuló energiaforrásokra épülő, meglévő energiatermelő létesítmények működésének optimalizálása; |
| --- | --- |

—

a nem megújuló energiaforrásokra épülő, meglévő energiatermelő létesítmények működésének optimalizálása;

| d) | az energiaipari infrastruktúrák környezetre és tájra tett negatív hatásának korlátozására, beleértve az energiaipari hulladékok kezeléséből adódó problémákat is, az új létesítmények esetében megelőző intézkedések elfogadásával, a meglévő létesítmények esetében pedig, szükség esetén, állapotjavító intézkedésekkel. |
| --- | --- |

d)

az energiaipari infrastruktúrák környezetre és tájra tett negatív hatásának korlátozására, beleértve az energiaipari hulladékok kezeléséből adódó problémákat is, az új létesítmények esetében megelőző intézkedések elfogadásával, a meglévő létesítmények esetében pedig, szükség esetén, állapotjavító intézkedésekkel.

(2)   Új, nagy volumenű energiaipari infrastruktúrák kiépítése, valamint a meglévő infrastruktúrák kapacitásának jelentős mértékű növelése esetén a szerződő felek a 12. cikknek megfelelően, a hatályban lévő jogszabályok keretén belül elvégzik az alpesi környezetre tett várható hatások értékelését és a területi és társadalmi-gazdasági szinten várható hatások értékelését. Az olyan projektek esetében, melyek várható hatásai átnyúlnak az országhatárokon, a szerződő felek nemzetközi szinten elismerik a felek jogát a konzultációra.

(3)   A szerződő felek energiapolitikájukban tekintetbe veszik azt a tényt, hogy az alpesi térség alkalmas a megújuló energiaforrások használatára, és ösztönzik az e területen kidolgozandó fejlesztési programokra irányuló kölcsönös együttműködést.

(4)   A szerződő felek megóvják a védett övezeteket és a hozzájuk tartozó pufferzónákat, az egyéb védőkörzeteket és nyugalmi övezeteket, valamint a természet és a táj szempontjából érintetlen övezeteket; ezen túlmenően az alpesi ökológiai rendszerek veszélyeztetettségi szintjének, tűrőképességének, illetve károsodásának megfelelően optimalizálják energiaipari infrastruktúráikat.

(5)   A szerződő felek tudatában vannak annak a ténynek, hogy a megelőző, illetve javító intézkedésekkel kísért megfelelő kutatási és fejlesztési politika jelentősen hozzájárulhat az Alpok megóvásához az energiaipari infrastruktúrák környezeti hatásaitól. E cél érdekében ösztönzik az ilyen irányba mutató kutatási és fejlesztési programokat, és kicserélik a jelentősebb kutatási eredményeket.

(6)   A szerződő felek együttműködnek olyan energiaipari módszerek kidolgozásában, melyek elősegítik a valós költségek tekintetbevételét az energiaárak megállapításában.

3. cikk

A nemzetközi jognak és az egyéb politikáknak való megfelelés

(1)   E jegyzőkönyv végrehajtása megfelel a hatályban lévő nemzetközi jogszabályi normáknak – különös tekintettel az Alpesi Egyezményre, illetve az Alpesi Egyezmény alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvekre –, valamint a hatályban lévő nemzetközi egyezményeknek.

(2)   A szerződő felek vállalják, hogy e jegyzőkönyv célkitűzéseit az alpesi régióra irányuló egyéb politikáikban, nevezetesen a területrendezés, a vidékfejlesztés, a közlekedés, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás, valamint a turizmus területén is tekintetbe veszik, az alpesi térségben jelentkező negatív vagy ellentétes hatások elkerülése érdekében.

4. cikk

A területi testületek részvétele a döntéshozatalban

(1)   Mindegyik szerződő fél vállalja, hogy a meglévő intézményi kereteken belül meghatározza az intézmények és a közvetlenül érintett területi testületek közötti egyeztetés és együttműködés leghatékonyabb szintjét, a közös felelősségvállalás elősegítése érdekében, az energiával kapcsolatos politika alkalmazása, illetve az ehhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása terén az együttműködés erősítésére és fejlesztésére törekedve.

(2)   A közvetlenül érintett területi testületek hatásköreik tiszteletben tartásával és a meglévő intézményi kereteken belül részt vesznek e politikák és intézkedések előkészítésének és végrehajtásának minden egyes fázisában.

(3)   A szerződő felek ösztönzik a nemzetközi együttműködést az energiához és a környezethez kapcsolódó problémákban közvetlenül érintett intézmények között, a közös problémák megoldásáról való megegyezés elősegítése érdekében.

II.   FEJEZET

EGYEDI INTÉZKEDÉSEK

5. cikk

Energiatakarékosság és ésszerű energiahasználat

(1)   Az alpesi térségben egyedi intézkedéseket kell hozni az energiatakarékosság, illetve az ésszerű energiaelosztás és energiafelhasználása érdekében; ezeknek az intézkedéseknek tekintettel kell lenniük:

| a) | a nagy területen eloszló és tengerszint feletti magasság szerint erősen változó energiaigényre, az idegenforgalmi szezonokra és igényekre; |
| --- | --- |

a)

a nagy területen eloszló és tengerszint feletti magasság szerint erősen változó energiaigényre, az idegenforgalmi szezonokra és igényekre;

| b) | a helyben rendelkezésre álló megújuló energiaforrásokra; |
| --- | --- |

b)

a helyben rendelkezésre álló megújuló energiaforrásokra;

| c) | a mélyen fekvő területek és völgyek fokozott veszélyeztetettségére, melynek oka e területek földtani adottsága, valamint a légszennyeződés-koncentráció. |
| --- | --- |

c)

a mélyen fekvő területek és völgyek fokozott veszélyeztetettségére, melynek oka e területek földtani adottsága, valamint a légszennyeződés-koncentráció.

(2)   A szerződő felek felügyelik az energiafelhasználás környezettel való összhangjának javítását, és fokozottan ösztönzik az energiatakarékosságot és az ésszerű energiafelhasználást, különös tekintettel az energiatermelési eljárásokra, a közintézményekre és a nagy vendéglátóipari infrastruktúrákra, valamint a közlekedési, sport-, illetve szabadidős célzatú létesítményekre.

(3)   A szerződő felek intézkedéseket hoznak és rendelkezéseket fogadnak el, különösen az alábbi területeken:

| a) | az épületek szigetelésének, valamint a hőelosztási rendszerek hatékonyságának javítása; |
| --- | --- |

a)

az épületek szigetelésének, valamint a hőelosztási rendszerek hatékonyságának javítása;

| b) | a fűtő-, szellőztető és légkondicionáló berendezések teljesítményének optimalizálása; |
| --- | --- |

b)

a fűtő-, szellőztető és légkondicionáló berendezések teljesítményének optimalizálása;

| c) | a hőerőművek szennyezőanyag-kibocsátásának rendszeres ellenőrzése és adott esetben csökkentése; |
| --- | --- |

c)

a hőerőművek szennyezőanyag-kibocsátásának rendszeres ellenőrzése és adott esetben csökkentése;

| d) | az energiatakarékosság elősegítése a modern energiafelhasználási és energiaátalakítási technológiák használata révén; |
| --- | --- |

d)

az energiatakarékosság elősegítése a modern energiafelhasználási és energiaátalakítási technológiák használata révén;

| e) | a fűtés- és melegvízhasználat költségeinek egyéni mérése; |
| --- | --- |

e)

a fűtés- és melegvízhasználat költségeinek egyéni mérése;

| f) | alacsony energiafogyasztású technológiákat alkalmazó új épületek tervezése és értékesítésének ösztönzése; |
| --- | --- |

f)

alacsony energiafogyasztású technológiákat alkalmazó új épületek tervezése és értékesítésének ösztönzése;

| g) | az energiaipari és éghajlati hatásokat csökkentő közületi/helyi projektek elősegítése és végrehajtása, a 2. cikk (1.c) bekezdésében foglalt intézkedéseknek megfelelően; |
| --- | --- |

g)

az energiaipari és éghajlati hatásokat csökkentő közületi/helyi projektek elősegítése és végrehajtása, a 2. cikk (1.c) bekezdésében foglalt intézkedéseknek megfelelően;

| h) | épületfelújítás esetén az épületek energiafelhasználásának javítása, valamint a környezettel összhangban lévő fűtési módok használatának ösztönzése. |
| --- | --- |

h)

épületfelújítás esetén az épületek energiafelhasználásának javítása, valamint a környezettel összhangban lévő fűtési módok használatának ösztönzése.

6. cikk

Megújuló energiaforrások

(1)   A szerződő felek vállalják, hogy pénzügyi lehetőségeik határain belül előmozdítják és előnyben részesítik a megújuló energiaforrásoknak a környezettel és a tájjal összhangban történő használatát.

(2)   Ezen túlmenően ösztönzik a megújuló energiaforrások, nevezetesen a víz, a napenergia és a biomassza felhasználását szolgáló létesítmények decentralizált létesítését.

(3)   A szerződő felek ösztönzik a megújuló energiaforrások használatát, a meglévő, hagyományos energiaellátással kombinált formában is.

(4)   A szerződő felek különösen ösztönzik a víz- és erdőtartalékok ésszerű felhasználását, a hegyvidéki erdők energiatermelés céljából való fenntartható felhasználása érdekében.

7. cikk

Vízenergia

(1)   A szerződő felek biztosítják a folyóvizek ökológiai funkcióinak fenntartását és a táj épségét; e cél érdekében megfelelő intézkedéseket fogadnak, nevezetesen a minimális vízhozam meghatározása, a vízszintingadozás csökkentését szolgáló normák végrehajtása, az állatok vándorlási útvonalainak biztosítása érdekében az újonnan létesített, illetve – amennyiben lehetőség van rá – a meglévő vízierőművek körzetében.

(2)   A szerződő felek elfogadhatnak a meglévő vízierőművek versenyképességének javítását célzó intézkedéseket, az erőmű-biztonsági és a természetvédelmi normák tiszteletben tartásával.

(3)   Ezen túlmenően vállalják, hogy megóvják a víz állapotát az ivóvíz-előállítás céljára fenntartott övezetekben, a védett övezetekben és pufferövezeteikben, az egyéb védőkörzetekben és nyugalmi övezetekben, valamint a természet és a táj szempontjából érintetlen területeken.

(4)   A szerződő felek az új erőműépítési tervek megvalósítása helyett a használaton kívül levő vízerőművek újra-használatbavételét javasolják. Az 1. bekezdésnek a folyóvizek ökológiai rendszerei és az egyéb érintett ökoszisztémák megóvására vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni a meglévő vízierőművek újra-használatbavételére is.

(5)   A szerződő felek nemzeti jogrendszerük keretein belül megvizsgálhatják a lehetőségét annak, hogyan fizettethetik meg a piaccal összeegyeztethető áron az alpesi energiaforrások költségeit a végső felhasználókkal, valamint azt, miként lehet igazságosan kompenzálni a helyi népesség által a köz érdekében nyújtott szolgáltatásokat.

8. cikk

Fosszilis tüzelőanyagokból nyert energia

(1)   A szerződő felek biztosítják, hogy az új hőerőműveket, melyek fosszilis tüzelőanyagokat használnak fel villamos energia és/vagy hőtermelés céljára, a lehető legjobb technológiákkal szereljék fel. Az alpesi térség meglévő létesítményei esetében a szerződő felek lehetőség szerint megfelelő technológiák és/vagy tüzelőanyagok használatával korlátozzák a szennyezőanyag-kibocsátást.

(2)   A szerződő felek megvizsgálják annak a technikai és gazdasági megvalósíthatóságát, illetve környezettel való összeférhetőségét, hogy a fosszilis tüzelőanyagokat felhasználó hőerőműveket megújuló energiaforrásokat felhasználó létesítményekkel, illetve decentralizált létesítményekkel helyettesítsék.

(3)   A szerződő felek olyan intézkedéseket hoznak, amelyek célja a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés előmozdítása az ésszerű energiafelhasználás érdekében.

(4)   A határmenti övezetekben a szerződő felek lehetőség szerint megvalósítják a szennyezőanyag-kibocsátást és a légszennyezettséget ellenőrző rendszereik összehangolását és összekapcsolását.

9. cikk

Atomenergia

(1)   A szerződő felek vállalják, hogy a nemzetközi egyezmények keretein belül kicserélnek minden, az atomerőművekkel és egyéb nukleáris létesítményekkel kapcsolatos információt, melyek hatással vannak – vagy lehetnek – az alpesi térségre, ily módon törekedve arra, hogy hosszútávon megóvják a népesség egészségét, a vadon élő állatokat és növényeket, illetve az élőlények biológiai közösségét, lakóhelyét és környezeti kölcsönhatásait.

(2)   Ezen túlmenően a szerződő felek lehetőség szerint törekednek radioaktivitás-mérő rendszereik összehangolására és összekapcsolására.

10. cikk

Energiaszállítás és energiaelosztás

(1)   A szerződő felek folytatják a meglévő infrastruktúrák ésszerűsítését és optimalizálását, figyelemmel a környezetvédelmi követelményekre, különösen az érzékeny ökológiai rendszerek és a táj megóvásának szükségességére, adott esetben a népesség és az alpesi környezet védelmében is fellépve.

(2)   Új villamosenergia-szállító infrastruktúrák, illetve hozzájuk kapcsolódó alállomások, valamint kőolaj- és gázvezetékek építése esetén, beleértve a szivattyúállomásokat és kompresszorállomásokat, valamint az egyéb, a környezetre hatással lévő létesítményeket is, a szerződő felek minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy csökkentsék a népességre és a környezetre zavaró vagy káros hatásokat, lehetőségek szerint törekedve a már meglévő létesítmények és nyomvonalak felhasználására.

(3)   Ami a villamosenergia-szállító infrastruktúrákat illeti, a szerződő felek különös tekintettel vannak a védett övezetekre és pufferövezeteikre, az egyéb védőkörzetekre és nyugalmi övezetekre, a természet és a táj szempontjából érintetlen területekre, valamint a madárvilágra.

11. cikk

A környezet helyreállítása, környezetmérnöki technikák

A szerződő felek a hatályban lévő jogszabályoknak megfelelő előzetes tervezetekben és környezeti hatástanulmányokban meghatározzák, miként állítják helyre az energiaszektorhoz kapcsolódó köz- vagy magánmunkálatok elvégzése után az érintett területek és vízi környezetek környezetét és ökológiai rendszereit, lehetőség szerint a környezetmérnöki technikák maximális alkalmazásával.

12. cikk

Környezeti hatásértékelés

(1)   A szerződő felek a hatályban lévő nemzeti jogszabályok, nemzetközi egyezmények és megállapodások keretein belül elvégzik a környezeti hatás előzetes értékelését minden olyan projekt esetében, amely az e jegyzőkönyv 7., 8., 9. és 10. cikke szerinti energiaipari létesítmények létesítésére vagy lényeges átalakítására irányul.

(2)   A szerződő felek elismerik a legjobb technológiák lehetőség szerinti alkalmazásának célszerűségét a környezeti hatások megszűntetése, illetve enyhítése érdekében, és adott esetben megteszik a szükséges lépéseket a használaton kívüli és a környezettel összhangban nem lévő létesítmények leszerelése érdekében.

13. cikk

Kölcsönös egyeztetés

(1)   A szerződő felek vállalják, hogy kölcsönösen konzultálnak minden olyan projekttel kapcsolatban, melyek várhatóan határokon átnyúló hatásokkal járhatnak.

(2)   A várhatóan határokon átnyúló hatásokkal járó projektekkel kapcsolatban kellő időben biztosítani kell a lehetőséget az érintett szerződő feleknek megjegyzéseik megtételére, melyeket adekvát módon figyelembe kell venni az engedélyek kiadásakor.

14. cikk

Kiegészítő intézkedések

A szerződő felek az energiaszektorral és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban további, az e jegyzőkönyv keretében tervezett intézkedéseket kiegészítő intézkedéseket hozhatnak.

III.   FEJEZET

KUTATÁS, KÉPZÉS ÉS TÁJÉKOZTATÁS

15. cikk

Kutatás és megfigyelés

(1)   A szerződő felek ösztönzik és a nemzeti, illetve nemzetközi kutatás eddigi eredményeit figyelembe véve szorosan együttműködve összehangolják mindazon kutatási és rendszeres megfigyelési tevékenységeiket, melyek e jegyzőkönyv célkitűzései szempontjából hasznosnak bizonyulnak; különös tekintettel a környezeti és éghajlati hatások elemzésének és értékelésének módszereire és kritériumaira, valamint az alpesi térség takarékos és ésszerű energiafelhasználását elősegítő egyedi technológiákra.

(2)   A szerződő felek az energiapolitikai célkitűzések és intézkedések meghatározásának és ellenőrzésének folyamatában, valamint a népességnek, a térség gazdasági szereplőinek, illetve a területi testületeknek nyújtott helyi szintű képzés és technikai segítségnyújtás során figyelembe veszik a kutatások legújabb eredményeit.

(3)   A szerződő felek felügyelik a nemzeti szintű kutatások és rendszeres megfigyelés eredményeinek integrálását egy közös, állandó megfigyelési és tájékoztatási rendszerbe, valamint az eredményekhez való nyilvános hozzáférést a meglévő intézményi kereteken belül.

16. cikk

Képzés és tájékoztatás

(1)   A szerződő felek elősegítik a szakmai alapképzést és továbbképzést, illetve a közvélemény tájékoztatását minden, e jegyzőkönyv célkitűzéseihez, intézkedésihez és végrehajtásához kapcsolódó területen.

(2)   Ezen túlmenően különösen ösztönzik az energiaszektorhoz kapcsolódó szakmai alapképzés, továbbképzés és technikai segítségnyújtás továbbfejlesztését, beleértve a környezet, a természet és az éghajlat védelmének aspektusait is.

IV.   FEJEZET

VÉGREHAJTÁS, ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

17. cikk

Végrehajtás

A szerződő felek vállalják, hogy felügyelik e jegyzőkönyv végrehajtását és a meglévő intézményi kereteken belül meghoznak minden megfelelő intézkedést ennek érdekében.

18. cikk

A kötelezettségek betartásának ellenőrzése

(1)   A szerződő felek rendszeresen jelentést tesznek az állandó bizottságnak az e jegyzőkönyv értelmében hozott intézkedésekről. A jelentésnek ki kell térnie a meghozott intézkedések hatékonyságának kérdésére is. A jelentések időszakosságát az Alpesi konferencia határozza meg.

(2)   Az állandó bizottság megvizsgálja e jelentéseket, hogy ellenőrizze, a szerződő felek eleget tettek-e az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeiknek. A bizottság e célból kiegészítő információkat kérhet az érintett szerződő felektől, illetve más információforrásokat is igénybe vehet.

(3)   Az állandó bizottság jelentést készít az Alpesi konferenciának arról, hogy a szerződő felek mennyiben tettek eleget az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeiknek.

(4)   Az Alpesi konferencia megismerkedik e jelentéssel. Amennyiben a kötelezettségek elmulasztását állapítja meg, a konferencia elfogadhat erre vonatkozó ajánlásokat.

19. cikk

A rendelkezések hatékonyságának értékelése

(1)   A szerződő felek rendszeresen megvizsgálják és értékelik e jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatékonyságát. Amennyiben a célkitűzések elérése érdekében szükségesnek mutatkozik, a szerződő felek előkészítik a jegyzőkönyv megfelelő módosításainak elfogadását.

(2)   A rendelkezések értékelésében a meglévő intézményi kereteken belül a területi testületek is részt vesznek. A szerződő felek kikérhetik az érintett területeken működő nem kormányzati szervezetek véleményét is.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

20. cikk

Az Alpesi Egyezmény és a jegyzőkönyv kapcsolata

(1)   Ez a jegyzőkönyv az Alpesi Egyezménynek az egyezmény 2. cikke és további vonatkozó cikkei szerinti jegyzőkönyve.

(2)   E jegyzőkönyv szerződő felévé kizárólag olyanok válhatnak, akik az Alpesi Egyezménynek is szerződő felei. Az Alpesi Egyezmény felmondása egyúttal e jegyzőkönyv felmondását is jelenti.

(3)   Az Alpesi konferencia e jegyzőkönyvhöz kapcsolódó kérdésekben hozott döntései alkalmával kizárólag e jegyzőkönyv szerződő felei vehetnek részt a szavazásban.

21. cikk

Aláírás és megerősítés

(1)   Ez a jegyzőkönyv 1998. október 16-án áll nyitva aláírásra az Alpesi Egyezményt aláíró államok és az Európai Közösség tagállamai előtt, 1998. november 16-tól pedig a letéteményes Osztrák Köztársaságban áll nyitva aláírásra.

(2)   Ez a jegyzőkönyv a jegyzőkönyvhöz való csatlakozás szándékát kifejező valamennyi szerződő félre vonatkozólag három hónappal azt követően lép hatályba, hogy három állam letétbe helyezte megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát.

(3)   Minden olyan aláíró állam tekintetében, amely később fejezi ki a jegyzőkönyvhöz való csatlakozás szándékát, a jegyzőkönyv három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyezték. A jegyzőkönyv valamely módosításának hatálybalépését követően a jegyzőkönyv minden újabb szerződő fele a módosított formájú jegyzőkönyv szerződő felévé válik.

22. cikk

Értesítések

A letéteményes értesíti valamennyi, a preambulumban említett államot és az Európai Közösséget e jegyzőkönyvvel kapcsolatosan:

| a) | minden aláírásról; |
| --- | --- |

a)

minden aláírásról;

| b) | minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről; |
| --- | --- |

b)

minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről;

| c) | a jegyzőkönyv hatálybalépésének bármilyen időpontjáról; |
| --- | --- |

c)

a jegyzőkönyv hatálybalépésének bármilyen időpontjáról;

| d) | a szerződő vagy aláíró felek által tett bármely nyilatkozatról; |
| --- | --- |

d)

a szerződő vagy aláíró felek által tett bármely nyilatkozatról;

| e) | minden felmondásról szóló értesítésről és a felmondás hatálybalépésének időpontjáról. |
| --- | --- |

e)

minden felmondásról szóló értesítésről és a felmondás hatálybalépésének időpontjáról.

A fentiek hiteléül az alulírott kellően meghatalmazott személyek aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Bledben, 1998. október 16-án, francia, német, olasz és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles, melyekből egy eredeti példányt az Osztrák Állami Levéltárban helyeznek letétbe. A letéteményes minden egyes aláíró államnak eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

---

JEGYZŐKÖNYV

az 1991-es Alpesi Egyezmény turizmus területén történő alkalmazásáról

„Turizmus” jegyzőkönyv

Preambulum

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,

A MONACÓI HERCEGSÉG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,

és az

EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

MEGFELELVE az Alpok védelméről szóló, 1991. november 7-i egyezményből (Alpesi Egyezmény) eredő feladatuknak, hogy átfogó politika keretében biztosítsák az alpesi térség védelmét és fenntartható fejlődését,

ALKALMAZVA az Alpesi Egyezmény 2. cikke (2) és (3) bekezdése szerint rájuk háruló általános kötelezettségeket,

FIGYELEMBE VÉVE a szerződő feleknek a gazdasági érdekek és az ökológiai követelmények összehangolására, valamint a fenntartható fejlődés biztosítására irányuló akaratát,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy az Alpok az ott élő népesség számára életük keretét és gazdasági környezetet jelent,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy az ott élő népességnek biztosítani kell a lehetőséget, hogy önmaga határozza meg szociális, kulturális és gazdasági fejlődésére irányuló programját, és a meglévő intézményi kereteken belül részt vegyen annak végrehajtásában,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a városi civilizáció fejlődése növekvő igényt ébreszt a mai emberben a turizmus és a változatos szabadidős tevékenység iránt,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Alpok változatos időtöltési lehetőségei, tájainak gazdagsága és ökológiai körülményeinek sokfélesége miatt Európa egyik legnagyobb idegenforgalmi és szabadidős tevékenységet befogadó térsége, valamint azt, hogy az Alpok jövőjének tétjéről a nemzeti kereteken túllépve kell gondolkodni,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy egyes szerződő felek népességének jelentős része az Alpokban él, valamint arra, hogy az alpesi turizmus közös érdekű kérdés, mivel hozzájárul az állandó népesség fenntartásához,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a hegyvidéki turizmus fejlődésének kontextusát az egyre erősebben globalizálódó piaci verseny jellemzi, valamint arra, hogy a szektor jelentős mértékben hozzájárul az alpesi térség gazdasági teljesítményéhez,

FIGYELEMMEL a turizmus és a környezetvédelem közötti összhang javulására utaló egyes újabb tendenciákat: az ügyfelek egyre növekvő igényét a vonzó és télen-nyáron épségben megóvott természetes környezet iránt, valamint számos helyi döntéshozó törekvését, hogy a környezetvédelmi szempontok szerint javítsák a vendégfogadás kereteinek minőségét,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az alpesi térségben minden egyes terület esetében fokozottan tekintetbe kell venni, illetve sajátosságaiknak megfelelően fel kell mérni a helyi ökoszisztémák alkalmazkodási képességét,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Alpokban a természeti és kulturális örökség és a táj a turizmus létfontosságú alapját képezik,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy az alpesi államokat jellemző természeti, kulturális, gazdasági és intézményi különbségek a különböző régiók autonóm fejlődését és eltérő turisztikai kínálatát eredményezték, amely a nemzetközi kínálat egysíkúvá válása helyett diverzifikált és egymást kiegészítő turisztikai tevékenységek forrásává válhat,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a természeti örökség hasznosítására, valamint a szolgáltatások minőségére épülő idegenforgalmi gazdálkodás fenntartható fejlődése elkerülhetetlen szükségszerűség, tekintettel az alpesi régiók többségének a turizmustól való függésére, valamint arra, hogy a turizmus e régiók népessége számára fontos túlélési esélyt jelent,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a turistákat ösztönözni kell a természet megóvására, illetve segíteni kell őket az általuk látogatott régióban élő és dolgozó népesség jobb megértésében, valamint hogy az alpesi térségben meg kell teremteni az optimális feltételeket a természetnek a maga sokféleségében történő valódi felfedezéséhez,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy az idegenforgalmi struktúrák, illetve működésük javítására irányuló intézkedéseknek az alpesi térség szintjén, összehangolt keretek között történő végrehajtása az idegenforgalmi szakmai szervezetek és a területi testületek feladata,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy az alpesi térség fenntartható fejlődését a természetet tiszteletben tartó turizmus fejlesztése révén biztosítsák, mely egyúttal az ott élő népesség élet- és gazdasági körülményeinek is létfontosságú alapját képezi,

MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy bizonyos problémák csak országhatárokon átnyúló együttműködés keretében oldhatók meg és az alpesi térség országai részéről közös intézkedéseket igényelnek,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Célkitűzés

E jegyzőkönyv célja, hogy a meglévő intézményi kereteken belül, a természetet tiszteletben tartó turizmus ösztönzésével hozzájáruljon az alpesi térség fenntartható fejlődéséhez, olyan egyedi intézkedésekkel és ajánlásokkal, melyek a helyi népesség és a turisták érdekeit egyaránt figyelembe veszik.

2. cikk

Nemzetközi együttműködés

(1)   A szerződő felek vállalják, hogy elhárítják az akadályokat az alpesi térség területi testületei közötti nemzetközi együttműködés elől, valamint hogy ösztönzik a közös problémák megfelelő területi szinten létrejövő együttműködés útján történő megoldását.

(2)   A szerződő felek ösztönzik az érintett országok illetékes szervei közötti fokozott nemzetközi együttműködést. E cél érdekében a természettel összhangban lévő idegenforgalmi és szabadidős tevékenységek egyeztetése révén felügyelik a határon átnyúló turisztikai övezetek megfelelő hasznosítását.

(3)   Amennyiben a területi testületek valamely kérdésben nem tudnak intézkedéseket hozni, mert az nemzeti vagy nemzetközi hatáskörbe tartozik, biztosítani kell számukra a lehetőséget, hogy hatékony módon képviselhessék a népesség érdekeit.

3. cikk

A célkitűzések figyelembevétele az egyéb politikákban

A szerződő felek vállalják, hogy e jegyzőkönyv célkitűzéseit az alpesi régióra irányuló egyéb politikáikban, nevezetesen a területrendezési, a közlekedési, a mezőgazdasági, az erdőgazdálkodási és a természet-, illetve környezetvédelmi szektorban, valamint az esetleges negatív vagy ellentétes hatások csökkentése érdekében a víz- és energiaellátásra irányuló politikájukban is tekintetbe veszik.

4. cikk

A területi testületek részvétele a döntéshozatalban

(1)   Mindegyik szerződő fél vállalja, hogy a meglévő intézményi kereteken belül meghatározza az intézmények és a közvetlenül érintett területi testületek közötti egyeztetés és együttműködés leghatékonyabb szintjét, a közös felelősségvállalás elősegítése érdekében, a turizmussal kapcsolatos politika alkalmazása, illetve az ehhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása terén való együttműködés erősítésére és fejlesztésére törekedve.

(2)   A közvetlenül érintett területi testületek hatásköreik tiszteletben tartásával és a meglévő intézményi kereteken belül részt vesznek e politikák és intézkedések előkészítésének és végrehajtásának minden egyes fázisában.

II.   FEJEZET

EGYEDI INTÉZKEDÉSEK

5. cikk

A turisztikai kínálat felügyelete

(1)   A szerződő felek vállalják, hogy felügyelik az alpesi térségnek a természettel összhangban, a turizmus által biztosított, fenntartható idegenforgalmi fejlődését. E cél érdekében támogatnak minden olyan, a legmegfelelőbb szinten működő illetékes hatóságok által kezdeményezett irányadó elvet, fejlesztési programot és ágazati tervet, amely összhangban van e jegyzőkönyv célkitűzéseivel.

(2)   Ezek az intézkedések lehetővé teszik a tervbe vett fejlesztések előnyeinek és hátrányainak értékelését és összehasonlítását, nevezetesen:

| a) | azok társadalmi-gazdasági következményeit a helyi népesség életére; |
| --- | --- |

a)

azok társadalmi-gazdasági következményeit a helyi népesség életére;

| b) | a talaj, a víz, a levegő, a természeti egyensúly, illetve a táj megóvása szempontjából várható következményeket, figyelemmel a sajátos ökológiai adottságokra, a természeti erőforrásokra, valamint az ökoszisztémák alkalmazkodási képességének határára; |
| --- | --- |

b)

a talaj, a víz, a levegő, a természeti egyensúly, illetve a táj megóvása szempontjából várható következményeket, figyelemmel a sajátos ökológiai adottságokra, a természeti erőforrásokra, valamint az ökoszisztémák alkalmazkodási képességének határára;

| c) | azok következményeit az államháztartásra. |
| --- | --- |

c)

azok következményeit az államháztartásra.

6. cikk

Az idegenforgalmi fejlődés irányai

(1)   A szerződő felek a turizmus fejlesztése során tekintetbe veszik a természetvédelemmel és a táj megóvásával kapcsolatos aggodalmakat. Ennek érdekében vállalják, hogy minden tőlük telhetőt megtesznek a táj megóvása szempontjából kedvező és a környezetet nem károsító projektek elősegítése érdekében.

(2)   A szerződő felek olyan fenntartható politikát folytatnak, amely erősíti a természettel összhangban az alpesi turizmus versenyképességét, és ezáltal jelentős mértékben hozzájárul az alpesi térség társadalmi-gazdasági fejlődéséhez. Ennek keretében előmozdítják az innovációt és a kínálat bővítését támogató intézkedéseket.

(3)   A szerződő felek felügyelik, hogy az erőteljes idegenforgalmi nyomás alatt álló régiókban fokozottan érvényesüljön a turizmus intenzív, illetve extenzív formái közötti egyensúlyra irányuló törekvés.

(4)   Amennyiben ösztönző intézkedésekre kerül sor, az alábbi szempontokra kell tekintettel lenni:

| a) | az intenzív turizmus esetében: a meglévő idegenforgalmi struktúrák és létesítmények hozzáigazítása az ökológiai követelményekhez, valamint új, e jegyzőkönyv célkitűzéseivel összhangban lévő struktúrák kialakítása; |
| --- | --- |

a)

az intenzív turizmus esetében: a meglévő idegenforgalmi struktúrák és létesítmények hozzáigazítása az ökológiai követelményekhez, valamint új, e jegyzőkönyv célkitűzéseivel összhangban lévő struktúrák kialakítása;

| b) | az extenzív turizmus esetében: a természettel összhangban lévő és a környezetet tiszteletben tartó idegenforgalmi kínálat fenntartása vagy fejlesztése, valamint az idegenforgalmi befogadó régiók természeti és kulturális örökségének valorizálása. |
| --- | --- |

b)

az extenzív turizmus esetében: a természettel összhangban lévő és a környezetet tiszteletben tartó idegenforgalmi kínálat fenntartása vagy fejlesztése, valamint az idegenforgalmi befogadó régiók természeti és kulturális örökségének valorizálása.

7. cikk

Minőségjavító törekvés

(1)   A szerződő felek olyan politikát folytatnak, amely az alpesi régió egészében elősegíti az idegenforgalmi kínálat minőségének állandó és rendszeres javítását, különös tekintettel az ökológiai követelményekre.

(2)   A szerződő felek előmozdítják a tapasztalatcserét és a minőségi javulást célzó közös cselekvési programokat, nevezetesen:

| a) | a létesítmények beillesztését a tájba és a természetes környezetbe; |
| --- | --- |

a)

a létesítmények beillesztését a tájba és a természetes környezetbe;

| b) | a városfejlesztést és az építészetet (az új építményeket és a falvak rehabilitációját); |
| --- | --- |

b)

a városfejlesztést és az építészetet (az új építményeket és a falvak rehabilitációját);

| c) | az idegenforgalmi szálláshelyeket és az idegenforgalmi szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

c)

az idegenforgalmi szálláshelyeket és az idegenforgalmi szolgáltatásokat;

| d) | az alpesi térség idegenforgalmi termékeinek bővítését, a különféle területek kulturális tevékenységének értéknövelő hatása révén. |
| --- | --- |

d)

az alpesi térség idegenforgalmi termékeinek bővítését, a különféle területek kulturális tevékenységének értéknövelő hatása révén.

8. cikk

A turisztikai forgalom szabályozása

A szerződő felek előmozdítják a turisztikai forgalom szabályozását, különösen a védett térségekben, a helyszínek tartós megóvása érdekében, a vendégforgalom eloszlásának és fogadásának megszervezése révén.

9. cikk

A fejlődés természetes határai

A szerződő felek felügyelik, hogy az idegenforgalmi fejlődés igazodjon a környezet sajátosságaihoz és az érintett település vagy régió rendelkezésre álló forrásaihoz. Az olyan projektek esetében, amelyek várhatóan különlegesen hatást fejtenek ki a környezetre, a meglévő intézményi kereteken belül el kell végezni az előzetes hatásértékelést, amelyet figyelembe kell venni a későbbi döntések során.

10. cikk

Nyugalmi területek

A szerződő felek vállalják, hogy saját szabályozási rendszereiknek megfelelően és az ökológiai kritériumok alapján kijelölik azokat a nyugalmi területeket, ahol le kell mondani minden idegenforgalmi célzatú területrendezésről.

11. cikk

Szálláshely-politika

A szerződő felek olyan szálláshely-politikát alakítanak ki, amely figyelembe veszi a rendelkezésre álló területek szűkösségét, előmozdítva a fizetővendég-szolgáltatást, a meglévő épületek rehabilitálását és kihasználását, valamint a meglévő szálláshelyek korszerűsítését és minőségének javítását.

12. cikk

Sífelvonók

(1)   A szerződő felek megállapodnak abban, hogy a sífelvonók engedélyezéséhez kapcsolódó nemzeti szintű eljárás keretében olyan politikát alakítanak ki, amely a gazdasági és biztonsági követelményeken túl az ökológiai és tájvédelmi követelményeknek is megfelel.

(2)   A sífelvonók működtetésére vonatkozó új engedélyek kibocsátásának, illetve koncessziók engedélyezésének feltételévé kell tenni a használaton kívüli sífelvonók leszerelését, illetve elszállítását, valamint a használaton kívüli felületek természeti környezetének elsősorban helyi eredetű növényfajok telepítése által történő helyreállítását.

13. cikk

Turisztikai gépjárműforgalom és tömegközlekedés

(1)   A szerződő felek előmozdítják a turisztikai övezeteken belüli gépjárműforgalom csökkentését célzó intézkedéseket.

(2)   Ezen túlmenően ösztönzik mindazokat a magán- vagy közkezdeményezéseket, amelyek célja a turisztikai övezetek és központok tömegközlekedési eszközök általi megközelíthetőségének javítása, illetve a tömegközlekedési eszközök használatának ösztönzése.

14. cikk

Egyedi területkezelési technikák

(1)   A szerződő felek felügyelik, hogy a sípályák kialakítása, karbantartása és üzemeltetése a lehető legnagyobb mértékben igazodjon a tájhoz, tekintetbe véve a természeti egyensúlyt és a biotópok érzékenységét is.

(2)   A lehető legnagyobb mértékben korlátozni kell a területek átalakítását, valamint amennyiben a természeti körülmények lehetővé teszik, gondoskodni kell az átalakított területek növényzetének elsősorban helyi eredetű növényfajok segítségével történő helyreállításáról.

A nemzeti jogszabályok az egyes területekre jellemző hideg időszakok alatt engedélyezhetik a műhó előállítását, nevezetesen az erőteljes használatnak kitett területek biztonsága érdekében, ha az érintett terület hidrológiai, éghajlati és ökológiai körülményei azt megengedik.

15. cikk

Sportolási szokások

(1)   A szerződő felek vállalják, hogy meghatározzák a szabadtéri sportolási szokások szabályozására irányuló politikájukat, különösen a védett övezetek tekintetében, a sportolás környezetre káros hatásainak elkerülése érdekében. Ez a szabályozás szükség esetén egyes sportolási szokások betiltásához is vezethet.

(2)   A szerződő felek vállalják, hogy maximális mértékben korlátozzák, és szükség esetén megtiltják a motorizált sportok művelését az illetékes hatóságok által e célra kijelölt övezeteken kívül.

16. cikk

Légi járművek leszállása

A szerződő felek vállalják, hogy maximális mértékben korlátozzák, és szükség esetén megtiltják a légi járművek repülőtereken kívül, sportolási célokból történő leszállását.

17. cikk

A gazdaságilag gyenge régiók és közösségek fejlődése

A szerződő felek számára javasolt, hogy tanulmányozzák a gazdaságilag gyenge régiók és közösségek kiegyensúlyozott fejlődését elősegítő, megfelelő területi szintű megoldások lehetőségét.

18. cikk

A szünidő elosztása

(1)   A szerződő felek törekednek a befogadó régiókra irányuló turisztikai kereslet térben és időben való optimális elosztására.

(2)   E cél érdekében helyénvaló támogatni az államok közötti együttműködést a munkaszüneti időszakok elosztásával, valamint a turisztikai szezon meghosszabbításával kapcsolatosan.

19. cikk

Az innováció ösztönzése

A szerződő felek számára javasolt, hogy fejlesszék az e jegyzőkönyv iránymutatásainak megvalósítására alkalmas ösztönző eszközöket; e cél érdekében tanulmányozni kell egy alpesi innovációs díj lehetőségét, mely az e jegyzőkönyv célkitűzéseivel összhangban lévő innovatív turisztikai létesítményeket és termékeket jutalmazná.

20. cikk

A turizmus, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és a kézműipar közötti együttműködés

A szerződő felek támogatják a turizmus, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és a kézműipar közötti együttműködést. E célból különösen elősegítik a fenntartható fejlődés irányába mutató, munkahelyteremtő tevékenységek kombinált fejlesztését.

21. cikk

Kiegészítő intézkedések

A szerződő felek a fenntartható turizmus érdekében további, az e jegyzőkönyv keretében tervezett intézkedéseket kiegészítő intézkedéseket hozhatnak.

III.   FEJEZET

KUTATÁS, KÉPZÉS ÉS TÁJÉKOZTATÁS

22. cikk

Kutatás és megfigyelés

(1)   A szerződő felek ösztönzik, és szorosan együttműködve összehangolják mindazon kutatási és rendszeres megfigyelési tevékenységeket, melyek a turizmus és az alpesi környezet kölcsönhatásainak jobb megismerése és a fejlődési távlatok elemzése szempontjából hasznosnak bizonyulnak.

(2)   A szerződő felek felügyelik a nemzeti szintű kutatások és rendszeres megfigyelés eredményeinek integrálását egy közös, állandó megfigyelési és tájékoztatási rendszerbe, valamint az eredményekhez való nyilvános hozzáférést a meglévő intézményi kereteken belül.

(3)   A szerződő felek vállalják, hogy információkat cserélnek kölcsönös tapasztalataikról, melyek e jegyzőkönyv intézkedéseinek és ajánlásainak végrehajtása szempontjából hasznosnak ígérkeznek, valamint összegyűjtik a turizmus minőségi fejlesztésére vonatkozó adatokat.

23. cikk

Képzés és tájékoztatás

(1)   A szerződő felek elősegítik a szakmai alapképzést és továbbképzést, illetve a közvélemény tájékoztatását minden, e jegyzőkönyv célkitűzéseihez, intézkedésihez és végrehajtásához kapcsolódó területen.

(2)   A szerződő felek számára ajánlott, hogy a turizmushoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó mesterségek szakmai képzése keretében bevezessék a természetes környezetre és a környezetvédelemre vonatkozó ismeretek oktatását is. Ez az intézkedés a turizmus és a környezetvédelem területeit egyesítő új képzési formákat eredményezhet. Például:

| — | „természetvédelmi oktató”, |
| --- | --- |

—

„természetvédelmi oktató”,

| — | „üdülőhelyi minőségfelelős”, |
| --- | --- |

—

„üdülőhelyi minőségfelelős”,

| — | „idegenforgalmi asszisztens fogyatékkal élő személyeknek”. |
| --- | --- |

—

„idegenforgalmi asszisztens fogyatékkal élő személyeknek”.

IV.   FEJEZET

VÉGREHAJTÁS, ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

24. cikk

Végrehajtás

A szerződő felek vállalják, hogy felügyelik e jegyzőkönyv végrehajtását, és a meglévő intézményi kereteken belül meghoznak minden megfelelő intézkedést ennek érdekében.

25. cikk

A kötelezettségek betartásának ellenőrzése

(1)   A szerződő felek rendszeresen jelentést tesznek az állandó bizottságnak az e jegyzőkönyv értelmében hozott intézkedésekről. A jelentésnek ki kell térnie a meghozott intézkedések hatékonyságának kérdésére is. A jelentések időszakosságát az Alpesi konferencia határozza meg.

(2)   Az állandó bizottság megvizsgálja e jelentéseket, hogy ellenőrizze, a szerződő felek eleget tettek-e az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeiknek. A bizottság e célból kiegészítő információkat kérhet az érintett szerződő felektől, illetve más információforrásokat is igénybe vehet.

(3)   Az állandó bizottság jelentést készít az Alpesi konferenciának arról, hogy a szerződő felek mennyiben tettek eleget az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeiknek.

(4)   Az Alpesi konferencia megismerkedik e jelentéssel. Amennyiben a kötelezettségek elmulasztását állapítja meg, a konferencia elfogadhat erre vonatkozó ajánlásokat.

26. cikk

A rendelkezések hatékonyságának ellenőrzése

(1)   A szerződő felek rendszeresen megvizsgálják és értékelik e jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatékonyságát. Amennyiben a célkitűzések elérése érdekében szükségesnek mutatkozik, a szerződő felek előkészítik a jegyzőkönyv megfelelő módosításainak elfogadását.

(2)   A rendelkezések értékelésében a meglévő intézményi kereteken belül a területi testületek is részt vesznek. A szerződő felek kikérhetik az érintett területeken működő nem kormányzati szervezetek véleményét is.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

27. cikk

Az Alpesi Egyezmény és a jegyzőkönyv kapcsolata

(1)   Ez a jegyzőkönyv az Alpesi Egyezménynek az egyezmény 2. cikke és további vonatkozó cikkei szerinti jegyzőkönyve.

(2)   E jegyzőkönyv szerződő felévé kizárólag olyanok válhatnak, akik az Alpesi Egyezménynek is szerződő felei. Az Alpesi Egyezmény felmondása egyúttal e jegyzőkönyv felmondását is jelenti.

(3)   Az Alpesi konferencia e jegyzőkönyvhöz kapcsolódó kérdésekben hozott döntései alkalmával kizárólag e jegyzőkönyv szerződő felei vehetnek részt a szavazásban.

28. cikk

Aláírás és megerősítés

(1)   Ez a jegyzőkönyv 1998. október 16-án áll nyitva aláírásra az Alpesi Egyezményt aláíró államok és az Európai Közösség tagállamai előtt, 1998. november 16-tól pedig a letéteményes Osztrák Köztársaságban áll nyitva aláírásra.

(2)   Ez a jegyzőkönyv a jegyzőkönyvhöz való csatlakozás szándékát kifejező valamennyi szerződő félre vonatkozólag három hónappal azt követően lép hatályba, hogy három állam letétbe helyezte megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát.

(3)   Minden olyan aláíró állam tekintetében, amely később fejezi ki a jegyzőkönyvhöz való csatlakozás szándékát, a jegyzőkönyv három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyezték. A jegyzőkönyv valamely módosításának hatálybalépését követően a jegyzőkönyv minden újabb szerződő fele a módosított formájú jegyzőkönyv szerződő felévé válik.

29. cikk

Értesítések

A letéteményes értesíti valamennyi, a preambulumban említett államot és az Európai Közösséget e jegyzőkönyvvel kapcsolatosan:

| a) | minden aláírásról; |
| --- | --- |

a)

minden aláírásról;

| b) | minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről; |
| --- | --- |

b)

minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről;

| c) | a jegyzőkönyv hatálybalépésének bármilyen időpontjáról; |
| --- | --- |

c)

a jegyzőkönyv hatálybalépésének bármilyen időpontjáról;

| d) | a szerződő vagy aláíró felek által tett bármely nyilatkozatról; |
| --- | --- |

d)

a szerződő vagy aláíró felek által tett bármely nyilatkozatról;

| e) | minden felmondásról szóló értesítésről és a felmondás hatálybalépésének időpontjáról. |
| --- | --- |

e)

minden felmondásról szóló értesítésről és a felmondás hatálybalépésének időpontjáról.

A fentiek hiteléül az alulírott kellően meghatalmazott személyek aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Bledben, 1998. október 16-án, német, francia, olasz és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles, melyekből egy eredeti példányt az Osztrák Állami Levéltárban helyeznek letétbe. A letéteményes minden egyes aláíró államnak eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

---

Bizottság

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/50

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. december 21.)

a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló 980/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikke e) pontja által előírt, a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról

(2005/924/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. és 26. cikkére,

mivel:

| (1) | A 980/2005/EK rendelet a bizonyos követelményeknek megfelelő fejlődő országok számára fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást biztosít. |
| --- | --- |

(1)

A 980/2005/EK rendelet a bizonyos követelményeknek megfelelő fejlődő országok számára fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást biztosít.

| (2) | A különleges ösztönző előírást alkalmazni kívánó valamennyi fejlődő ország 2005. október 31-ig írásban benyújtotta kérelmét, amelyhez mellékelte a vonatkozó egyezmények ratifikálásával kapcsolatos átfogó tájékoztatást, az egyezmények rendelkezéseinek hatékony végrehajtására irányuló jogszabályokat és rendelkezéseket, valamint a vonatkozó egyezményekben és kapcsolódó okmányokban előrevetített ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmus elfogadására és teljesítésére irányuló kötelezettségvállalását. |
| --- | --- |

(2)

A különleges ösztönző előírást alkalmazni kívánó valamennyi fejlődő ország 2005. október 31-ig írásban benyújtotta kérelmét, amelyhez mellékelte a vonatkozó egyezmények ratifikálásával kapcsolatos átfogó tájékoztatást, az egyezmények rendelkezéseinek hatékony végrehajtására irányuló jogszabályokat és rendelkezéseket, valamint a vonatkozó egyezményekben és kapcsolódó okmányokban előrevetített ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmus elfogadására és teljesítésére irányuló kötelezettségvállalását.

| (3) | A Bizottság a 980/2005/EK rendelet 11. cikke rendelkezéseivel összhangban megvizsgálta ezeket a kérelmeket, és megállapította a vonatkozó kritériumokat teljesítő kedvezményezett országok végleges listáját. Ennek megfelelően ezeknek az országoknak 2006. január 1-jétől2008. december 31-ig a különleges ösztönző előírást meg kell adni. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a 980/2005/EK rendelet 11. cikke rendelkezéseivel összhangban megvizsgálta ezeket a kérelmeket, és megállapította a vonatkozó kritériumokat teljesítő kedvezményezett országok végleges listáját. Ennek megfelelően ezeknek az országoknak 2006. január 1-jétől2008. december 31-ig a különleges ösztönző előírást meg kell adni.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Általános Preferenciális Rendszer Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Általános Preferenciális Rendszer Bizottságának véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

2006. január 1-je és 2008. december 31-e között a következő fejlődő országokra vonatkozik a 980/2005/EK rendelet által előírt fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás:

| (BO) | Bolívia |
| --- | --- |
| (CO) | Kolumbia |
| (CR) | Costa Rica |
| (EC) | Ecuador |
| (GE) | Grúzia |
| (GT) | Guatemala |
| (HN) | Honduras |
| (LK) | Srí Lanka |
| (MD) | Moldovai Köztársaság |
| (MN) | Mongólia |
| (NI) | Nicaragua |
| (PA) | Panama |
| (PE) | Peru |
| (SV) | El Salvador |
| (VE) | Venezuela |

(BO)

Bolívia

(CO)

Kolumbia

(CR)

Costa Rica

(EC)

Ecuador

(GE)

Grúzia

(GT)

Guatemala

(HN)

Honduras

(LK)

Srí Lanka

(MD)

Moldovai Köztársaság

(MN)

Mongólia

(NI)

Nicaragua

(PA)

Panama

(PE)

Peru

(SV)

El Salvador

(VE)

Venezuela

Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2005.6.30., 1. o.

1

---

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/51

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2005. december 14.)

a 95/53/EK tanácsi rendelettel összhangban a takarmányozás 2006. évi hatósági ellenőrzésére irányuló koordinált programról

(2005/925/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1995. október 25-i 95/53/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 22. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2005-ben a tagállamok meghatároztak egyes problémákat, amelyek megoldása a 2006-ban végrehajtandó koordinált ellenőrzési program keretében történik. |
| --- | --- |

(1)

2005-ben a tagállamok meghatároztak egyes problémákat, amelyek megoldása a 2006-ban végrehajtandó koordinált ellenőrzési program keretében történik.

| (2) | Bár a takarmányban előforduló nem kívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) meghatározza a takarmányokban maximálisan megengedett aflatoxin B1 tartalmat, nincsen hatályos közösségi szabályozás más mycotoxinok, mint például az ochratoxin A, a zearalenon, a deoxynivalenol, a fumonizinek, a T-2 és a HT-2 toxinok vonatkozásában. A mycotoxinok jelenlétére utaló információk véletlenszerű mintavételen alapuló összegyűjtése jól hasznosítható adatokat biztosítana a helyzet értékeléséhez és a vonatkozó jogszabályok továbbfejlesztéséhez. Továbbá egyes takarmány-alapanyagok, mint a gabona és az olajos magvak halmozottan ki vannak téve az aratásból, raktározásból és szállításból eredő mycotoxin-szennyezésnek. Mivel a mycotoxin-koncentráció mértéke évről évre változik, ajánlatos az egymást követő évek adatainak összegyűjtése valamennyi említett mycotoxin vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Bár a takarmányban előforduló nem kívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) meghatározza a takarmányokban maximálisan megengedett aflatoxin B1 tartalmat, nincsen hatályos közösségi szabályozás más mycotoxinok, mint például az ochratoxin A, a zearalenon, a deoxynivalenol, a fumonizinek, a T-2 és a HT-2 toxinok vonatkozásában. A mycotoxinok jelenlétére utaló információk véletlenszerű mintavételen alapuló összegyűjtése jól hasznosítható adatokat biztosítana a helyzet értékeléséhez és a vonatkozó jogszabályok továbbfejlesztéséhez. Továbbá egyes takarmány-alapanyagok, mint a gabona és az olajos magvak halmozottan ki vannak téve az aratásból, raktározásból és szállításból eredő mycotoxin-szennyezésnek. Mivel a mycotoxin-koncentráció mértéke évről évre változik, ajánlatos az egymást követő évek adatainak összegyűjtése valamennyi említett mycotoxin vonatkozásában.

| (3) | Az antibiotikumok és a kokcidiosztatikumok jelenlétének olyan, az állatfajtáknak vagy -kategóriáknak szánt takarmányokban való kimutatására, amelyekben azok használata nem megengedett, elvégzett korábbi ellenőrzések eredményei bizonyítják, hogy a tilalmat továbbra is megszegik. Továbbá a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikke (2) bekezdésével összhangban fontos az antibiotikus takarmány-adalékanyagok fokozatos megszüntetésének hatékony kikényszerítése. |
| --- | --- |

(3)

Az antibiotikumok és a kokcidiosztatikumok jelenlétének olyan, az állatfajtáknak vagy -kategóriáknak szánt takarmányokban való kimutatására, amelyekben azok használata nem megengedett, elvégzett korábbi ellenőrzések eredményei bizonyítják, hogy a tilalmat továbbra is megszegik. Továbbá a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikke (2) bekezdésével összhangban fontos az antibiotikus takarmány-adalékanyagok fokozatos megszüntetésének hatékony kikényszerítése.

| (4) | Fontos az állati eredetű alapanyagok takarmányozási célú felhasználására vonatkozó tilalom hatékony kikényszerítése, összhangban a vonatkozó közösségi szabályozással. |
| --- | --- |

(4)

Fontos az állati eredetű alapanyagok takarmányozási célú felhasználására vonatkozó tilalom hatékony kikényszerítése, összhangban a vonatkozó közösségi szabályozással.

| (5) | Ajánlatos biztosítani, hogy a réz és cink nyomelemek szintje a kevert sertéstakarmányokban ne haladja meg a nyomelemek csoportjába tartozó számos takarmány-adalékanyag engedélyezési feltételeinek módosításáról szóló, 2003. július 25-i 1334/2003/EK bizottsági rendeletben (4) meghatározott maximális szintet. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlatos biztosítani, hogy a réz és cink nyomelemek szintje a kevert sertéstakarmányokban ne haladja meg a nyomelemek csoportjába tartozó számos takarmány-adalékanyag engedélyezési feltételeinek módosításáról szóló, 2003. július 25-i 1334/2003/EK bizottsági rendeletben (4) meghatározott maximális szintet.

| (6) | Ennek az ajánlásnak az intézkedései összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Ennek az ajánlásnak az intézkedései összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

AJÁNLJA, HOGY A TAGÁLLAMOK:

| 1. | A 2006. év folyamán végrehajtsák a koordinált ellenőrzési programot azzal a céllal, hogy ellenőrizzék:






  a) | a takarmányok mikotoxin-koncentrációját (aflatoxin B1, ochratoxin A, zearalenon, deoxinivalenol, fumonizinek, T-2 és HT-2 toxinok) az elemzési módszerek megadásával; a mintavételnek magában kell foglalnia a véletlenszerű és célirányos mintavételt; célirányos mintavétel esetén a mintának olyan anyagnak kell lennie, amelyben feltételezhető a mycotoxinok magasabb koncentrációja, például gabonamagvak, olajos magvak, olajos gyümölcsök, a belőlük előállított termékek és melléktermékek, valamint a hosszú időn át raktározott vagy nagy távolságon hajón szállított alapanyagok; az Aflatoxin B1 esetében különös figyelemmel kell lenni a nem tejelő teheneken kívüli tejelő állatoknak szánt összetett takarmányokra; az ellenőrzések eredményeit az I. mellékletben foglalt modell szerint kell rögzíteni; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2006. év folyamán végrehajtsák a koordinált ellenőrzési programot azzal a céllal, hogy ellenőrizzék:

a)

a takarmányok mikotoxin-koncentrációját (aflatoxin B1, ochratoxin A, zearalenon, deoxinivalenol, fumonizinek, T-2 és HT-2 toxinok) az elemzési módszerek megadásával; a mintavételnek magában kell foglalnia a véletlenszerű és célirányos mintavételt; célirányos mintavétel esetén a mintának olyan anyagnak kell lennie, amelyben feltételezhető a mycotoxinok magasabb koncentrációja, például gabonamagvak, olajos magvak, olajos gyümölcsök, a belőlük előállított termékek és melléktermékek, valamint a hosszú időn át raktározott vagy nagy távolságon hajón szállított alapanyagok; az Aflatoxin B1 esetében különös figyelemmel kell lenni a nem tejelő teheneken kívüli tejelő állatoknak szánt összetett takarmányokra; az ellenőrzések eredményeit az I. mellékletben foglalt modell szerint kell rögzíteni;

| b) | az olyan állatgyógyászatilag nem kezelt előkeverékekben és összetett takarmányokban, amelyekben a készítmények jelenléte nem engedélyezett, gyakran előforduló kokcidiosztatikumok és/vagy hisztomonosztatikumok jelenlétét – függetlenül attól, hogy egyes állatfajok vagy -kategóriák számára azokat takarmány-adalékanyagként engedélyezték-e vagy sem; az ellenőrzéseknek az előkeverékekben lévő készítményekre és az összetett takarmányokra kell kiterjedniük, abban az esetben, ha az illetékes hatóság véleménye szerint fokozottan fennáll a tilalom megszegésének valószínűsége; az ellenőrzések eredményeit a II. mellékletben foglalt modell szerint kell rögzíteni; |
| --- | --- |

b)

az olyan állatgyógyászatilag nem kezelt előkeverékekben és összetett takarmányokban, amelyekben a készítmények jelenléte nem engedélyezett, gyakran előforduló kokcidiosztatikumok és/vagy hisztomonosztatikumok jelenlétét – függetlenül attól, hogy egyes állatfajok vagy -kategóriák számára azokat takarmány-adalékanyagként engedélyezték-e vagy sem; az ellenőrzéseknek az előkeverékekben lévő készítményekre és az összetett takarmányokra kell kiterjedniük, abban az esetben, ha az illetékes hatóság véleménye szerint fokozottan fennáll a tilalom megszegésének valószínűsége; az ellenőrzések eredményeit a II. mellékletben foglalt modell szerint kell rögzíteni;

| c) | az antibiotikus takarmány-adalékanyagok fokozatos megszüntetésének a végrehajtása, a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

az antibiotikus takarmány-adalékanyagok fokozatos megszüntetésének a végrehajtása, a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

| d) | az állati eredetű alapanyagok előállítására és felhasználására vonatkozó korlátozások betartása a III. mellékletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

d)

az állati eredetű alapanyagok előállítására és felhasználására vonatkozó korlátozások betartása a III. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

| e) | a réz és cink nyomelemek szintjét a sertéseknek szánt összetett takarmányokban, a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

e)

a réz és cink nyomelemek szintjét a sertéseknek szánt összetett takarmányokban, a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

| 2. | A koordinált ellenőrzési program eredményeit az (1) bekezdés értelmében az ellenőrzési tevékenységet bemutató éves jelentés külön fejezetében tegyék közzé, amelyet az egységesített jelentéstételi minta legújabb változata szerint legkésőbb 2007. április 1-jéig kell bemutatni. |
| --- | --- |

2.

A koordinált ellenőrzési program eredményeit az (1) bekezdés értelmében az ellenőrzési tevékenységet bemutató éves jelentés külön fejezetében tegyék közzé, amelyet az egységesített jelentéstételi minta legújabb változata szerint legkésőbb 2007. április 1-jéig kell bemutatni.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 14-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 265., 1995.11.8., 17. o. A legutóbb a 2001/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 234., 2001.9.1., 55. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o. A legutóbb a 2005/8/EK bizottsági irányelvvel (HL L 27., 2005.1.29., 44. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o. A 378/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 59., 2005.3.5., 8. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 187., 2003.7.26., 11. o. A 2112/2003/EK rendelettel (HL L 317., 2003.12.2., 22. o.) módosított rendelet.

4

---

I. MELLÉKLET

Egyes mikotoxinok takarmányokban előforduló koncentrációja (aflatoxin B1, ochratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonizinek, T-2 és HT-2 toxinok)

Valamennyi vizsgált minta egyedi eredményei; minta az 1. bekezdés a) pontjában szereplő jelentéshez

| Takarmány | Mintavétel
  (szúrópróbaszerű vagy célzott) | Mycotoxinok típusa és koncentrációja (μg/kg 12 %-os nedvességtartalmú takarmány vonatkozásában) |
| --- | --- | --- |
| Osztály (1) | Típus (2) | Származási ország | Aflatoxin B1 | Ochratoxin A | Zearalenon | Deoxynivalenol | Fumonizinek (3) | T-2 és HT-2 toxinok (4) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Takarmány

Mintavétel

(szúrópróbaszerű vagy célzott)

Mycotoxinok típusa és koncentrációja (μg/kg 12 %-os nedvességtartalmú takarmány vonatkozásában)

Osztály (1)

Típus (2)

Származási ország

Aflatoxin B1

Ochratoxin A

Zearalenon

Deoxynivalenol

Fumonizinek (3)

T-2 és HT-2 toxinok (4)

Az illetékes hatóságnak továbbá meg kell határoznia:

| — | az aflatoxin B1 felső határértékének túllépése esetén foganatosított intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

az aflatoxin B1 felső határértékének túllépése esetén foganatosított intézkedéseket,

| — | az alkalmazott elemzési módszereket, |
| --- | --- |

—

az alkalmazott elemzési módszereket,

| — | a kimutatási határokat. |
| --- | --- |

—

a kimutatási határokat.

---

(1)  Válassza ki a következő osztályok valamelyikét: takarmány-alapanyag, takarmány-adalékanyag, előkeverék, kiegészítő takarmány, teljes takarmány, összetett takarmány.

(2)  Válassza ki a következő típusok valamelyikét: a) takarmány-alapanyagok esetén a takarmány-alapanyag neve, a 96/25/EK tanácsi rendelet (HL L 125., 1996.5.23., 35. o.) mellékletének B. részében rögzítetteknek megfelelően; b) egyéb takarmányok esetében a célfajok.

(3)  A B1 és B2 fumonizinek koncentrációja a kettő együtteseként adható meg.

(4)  A T-2 és a HT-2 toxinok koncentrációja a kettő együtteseként adható meg.

---

II. MELLÉKLET

Egyes, takarmány-adalékanyagként nem engedélyezett állatgyógyászati készítmények jelenléte

Egyes állatgyógyászati készítmények előfordulhatnak adalékanyagként egyes állatfajtáknak és -kategóriáknak szánt előkeverékekben és összetett takarmányokban az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkében meghatározott követelmények teljesítése esetén.

A nem megengedett állatgyógyászati készítményeknek az egyes állatfajtáknak és -kategóriáknak szánt takarmányokban való előfordulása a tilalom megszegésének minősül.

Az ellenőrizendő állatgyógyászati készítményeket a következő listából kell kiválasztani:

| 1. | Csak egyes állatfajokra és -kategóriákra engedélyezett, takarmány-adalékanyagnak minősülő állatgyógyászati készítmények: | decokvinát (Deccox) |
| --- | --- | --- |

1.

Csak egyes állatfajokra és -kategóriákra engedélyezett, takarmány-adalékanyagnak minősülő állatgyógyászati készítmények:

decokvinát (Deccox)

| | diklazuril (Clinacox 0,2 %) |
| --- | --- |

diklazuril (Clinacox 0,2 %)

| | halofuginon-hidrobromid (Stenorol) |
| --- | --- |

halofuginon-hidrobromid (Stenorol)

| | lazalocid A-nátrium (Avatec 15 %) |
| --- | --- |

lazalocid A-nátrium (Avatec 15 %)

| | maduramicin-ammónium-alfa (Cygro 1 %) |
| --- | --- |

maduramicin-ammónium-alfa (Cygro 1 %)

| | monenzin-nátrium (Elancoban G100, 100, G200, 200) |
| --- | --- |

monenzin-nátrium (Elancoban G100, 100, G200, 200)

| | narasin (Monteban) |
| --- | --- |

narasin (Monteban)

| | narasin – nicarbazin (Maxiban G160) |
| --- | --- |

narasin – nicarbazin (Maxiban G160)

| | robenidin hidroklorid (Cycostat 66 G) |
| --- | --- |

robenidin hidroklorid (Cycostat 66 G)

| | szalinomicin-nátrium (Sacox 120G, 120) |
| --- | --- |

szalinomicin-nátrium (Sacox 120G, 120)

| | szemduramicin-nátrium (Aviax 5 %) |
| --- | --- |

szemduramicin-nátrium (Aviax 5 %)

| 2. | Takarmány-adalékanyagként már nem engedélyezett állatgyógyászati készítmények: | amprólium |
| --- | --- | --- |

2.

Takarmány-adalékanyagként már nem engedélyezett állatgyógyászati készítmények:

amprólium

| | amprólium/etopabát |
| --- | --- |

amprólium/etopabát

| | arprinocid |
| --- | --- |

arprinocid

| | avilamicin |
| --- | --- |

avilamicin

| | avoparcin |
| --- | --- |

avoparcin

| | carbadox |
| --- | --- |

carbadox

| | dimetridazol |
| --- | --- |

dimetridazol

| | dinitolmid |
| --- | --- |

dinitolmid

| | flavofoszfolipol |
| --- | --- |

flavofoszfolipol

| | ipronidazol |
| --- | --- |

ipronidazol

| | metiklórpindol |
| --- | --- |

metiklórpindol

| | metiklórpindol/metil-benzokvát |
| --- | --- |

metiklórpindol/metil-benzokvát

| | nicarbazin |
| --- | --- |

nicarbazin

| | nifursol |
| --- | --- |

nifursol

| | olaquindox |
| --- | --- |

olaquindox

| | ronidazol |
| --- | --- |

ronidazol

| | spiramycin |
| --- | --- |

spiramycin

| | tetracyclinek |
| --- | --- |

tetracyclinek

| | tylosin foszfát |
| --- | --- |

tylosin foszfát

| | virginiamycin |
| --- | --- |

virginiamycin

| | cink-bacitracin |
| --- | --- |

cink-bacitracin

| | egyéb mikrobaölő anyagok |
| --- | --- |

egyéb mikrobaölő anyagok

| 3. | Gyógyászati anyagok, amelyek sohasem minősültek takarmány-adalékanyagnak:
  egyéb anyagok
  Egyedi eredmények valamennyi, a határértéket túllépő mintára vonatkozóan; a jelentéstétel modellje az (1) bekezdés b) pontja szerint:









  Takarmány típusa
  (állatfajta és -kategória) | Detektált anyag | Mért mennyiség | A jogsértés oka (1) | Foganatosított intézkedés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3.

Gyógyászati anyagok, amelyek sohasem minősültek takarmány-adalékanyagnak:

egyéb anyagok

Egyedi eredmények valamennyi, a határértéket túllépő mintára vonatkozóan; a jelentéstétel modellje az (1) bekezdés b) pontja szerint:

Takarmány típusa

(állatfajta és -kategória)

Detektált anyag

Mért mennyiség

A jogsértés oka (1)

Foganatosított intézkedés

Az illetékes hatóságnak továbbá meg kell határoznia:

| — | az összes tesztelt minta számát, |
| --- | --- |

—

az összes tesztelt minta számát,

| — | a vizsgálatnak alávetett anyagok nevét, |
| --- | --- |

—

a vizsgálatnak alávetett anyagok nevét,

| — | az alkalmazott analitikai módszereket, |
| --- | --- |

—

az alkalmazott analitikai módszereket,

| — | a kimutatási határokat. |
| --- | --- |

—

a kimutatási határokat.

---

(1)  A nem engedélyezett anyag takarmányban való előfordulásához vezető ok, az illetékes hatóság által végzett ellenőrzés eredményei alapján.

---

III. MELLÉKLET

Az állati eredetű takarmányok előállítására és felhasználására vonatkozó tilalom

A 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 3. cikke sérelme nélkül a tagállamok 2006 folyamán koordinált ellenőrzési programot hajtanak végre annak megállapítására, hogy a tagállamok betartják-e az állati eredetű takarmányok előállítására és felhasználására vonatkozó tilalmat.

Különösen annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok az egyes állatok takarmányozásához feldolgozott állati eredetű fehérjék felhasználásának tilalmára vonatkozó 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) foglaltakat hatékonyan alkalmazzák, a tagállamoknak célirányos ellenőrzésre épülő speciális ellenőrzési programot kell végrehajtaniuk. A 882/2004/EK rendelet 3. cikkével összhangban az ellenőrzési programnak kockázat alapú stratégiára kell épülnie, amelynek ki kell terjednie a takarmánygyártás valamennyi fázisára, valamint az összes olyan létesítményre, ahol takarmányt állítanak elő, kezelnek és adminisztrálnak. A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk olyan kritériumok meghatározására, amelyek kockázati tényezőkkel állhatnak összefüggésben. Minden egyes kritérium súlyozásának arányosnak kell lennie az adott kockázattal. A telephelyeken elvégzett ellenőrzések gyakoriságának és az ellenőrzött minták számának korrelálnia kell az egyes létesítményeknek adott súlyok összegével.

Az ellenőrzési program felállításakor az alábbi indikatív jellegű létesítményeket és kritériumokat kell figyelembe venni:

| Létesítmények | Kritériumok | Súlyozás |
| --- | --- | --- |
| Takarmányőrlő malmok | — | Kérődző és nem kérődző állatok takarmányozására szánt, szabályozás révén engedélyezett, feldolgozott állati eredetű fehérjét tartalmazó összetett takarmányokat előállító takarmányőrlő malmok |

Létesítmények

Kritériumok

Súlyozás

Takarmányőrlő malmok

—

Kérődző és nem kérődző állatok takarmányozására szánt, szabályozás révén engedélyezett, feldolgozott állati eredetű fehérjét tartalmazó összetett takarmányokat előállító takarmányőrlő malmok

| — | A tilalmat korábban megszegő, illetve tilalom megszegésével gyanúsítható takarmányőrlő malmok |
| --- | --- |

—

A tilalmat korábban megszegő, illetve tilalom megszegésével gyanúsítható takarmányőrlő malmok

| — | Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségű magas fehérjetartalmú takarmányt – mint pl. halliszt, szójaliszt, kukoricagluténőrlemény és fehérjekoncentrátumok – importálnak. |
| --- | --- |

—

Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségű magas fehérjetartalmú takarmányt – mint pl. halliszt, szójaliszt, kukoricagluténőrlemény és fehérjekoncentrátumok – importálnak.

| — | Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségben állítanak elő összetett takarmányokat |
| --- | --- |

—

Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségben állítanak elő összetett takarmányokat

| — | Malmok, amelyeknél fennáll az üzemi termelési eljárásokból adódó keresztfertőződés veszélye (pl. silók használata, gyártósorok megfelelő elválasztásának ellenőrzése, az összetevők ellenőrzése, üzemi laboratóriumok, mintavételi eljárások) |
| --- | --- |

—

Malmok, amelyeknél fennáll az üzemi termelési eljárásokból adódó keresztfertőződés veszélye (pl. silók használata, gyártósorok megfelelő elválasztásának ellenőrzése, az összetevők ellenőrzése, üzemi laboratóriumok, mintavételi eljárások)

Határ-ellenőrzési pontok és közösségi beléptető helyek

| — | Nagy/kis mennyiségű takarmánybehozatal |
| --- | --- |

—

Nagy/kis mennyiségű takarmánybehozatal

| — | Magas fehérjetartalmú takarmányok |
| --- | --- |

—

Magas fehérjetartalmú takarmányok

Mezőgazdasági üzemek

| — | Szabályozás révén engedélyezett állati eredetű feldolgozott fehérjét tartalmazó saját keveréket előállító mezőgazdasági üzemek |
| --- | --- |

—

Szabályozás révén engedélyezett állati eredetű feldolgozott fehérjét tartalmazó saját keveréket előállító mezőgazdasági üzemek

| — | Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek (kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmány keveredésének veszélye) |
| --- | --- |

—

Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek (kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmány keveredésének veszélye)

| — | A takarmányt ömlesztett áruként vásárló mezőgazdasági üzemek |
| --- | --- |

—

A takarmányt ömlesztett áruként vásárló mezőgazdasági üzemek

Forgalmazók

| — | Magas fehérjetartalmú takarmányokat kínáló áruházak és az ilyen takarmányok tárolását szolgáló köztes raktárak |
| --- | --- |

—

Magas fehérjetartalmú takarmányokat kínáló áruházak és az ilyen takarmányok tárolását szolgáló köztes raktárak

| — | Nagy mennyiségű ömlesztett takarmányok forgalmazói |
| --- | --- |

—

Nagy mennyiségű ömlesztett takarmányok forgalmazói

| — | Külföldön előállított összetett takarmányok forgalmazói |
| --- | --- |

—

Külföldön előállított összetett takarmányok forgalmazói

Mobil keverők

| — | Kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmányokat előállító keverők |
| --- | --- |

—

Kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmányokat előállító keverők

| — | Keverők, amelyek esetében korábban fennállt a tilalom megszegése, vagy annak gyanúja |
| --- | --- |

—

Keverők, amelyek esetében korábban fennállt a tilalom megszegése, vagy annak gyanúja

| — | Magas fehérjetartalmú takarmányt előállító keverők |
| --- | --- |

—

Magas fehérjetartalmú takarmányt előállító keverők

| — | Nagy termelékenységű takarmánykeverők |
| --- | --- |

—

Nagy termelékenységű takarmánykeverők

| — | Nagyszámú mezőgazdasági üzemet, köztük kérődzőket tartó üzemeket is ellátó takarmánykeverők |
| --- | --- |

—

Nagyszámú mezőgazdasági üzemet, köztük kérődzőket tartó üzemeket is ellátó takarmánykeverők

Szállítóeszköz

| — | A feldolgozott állati eredetű fehérjék és takarmány szállítására használt járművek |
| --- | --- |

—

A feldolgozott állati eredetű fehérjék és takarmány szállítására használt járművek

| — | Járművek, amelyeknél korábban fennállt a tilalom megszegése, vagy annak gyanúja |
| --- | --- |

—

Járművek, amelyeknél korábban fennállt a tilalom megszegése, vagy annak gyanúja

Az említett indikatív létesítmények és kritériumok alternatívájaként a tagállamok számára lehetőség nyílik arra, hogy 2006. március 31. előtt benyújtsák a Bizottságnak saját kockázatelemzésüket.

A mintavételnek olyan tételekre vagy folyamatokra kell vonatkoznia, amelyek esetében leginkább feltételezhető a tiltott fehérjékkel való keresztfertőződés (pl. a tiltott fehérjét tartalmazó takarmány szállítását követő első tétel, a gyártósoroknál fellépő műszaki problémák vagy a gyártósorokon végrehajtott változtatások, az ömlesztett takarmányok tárolására szolgáló bunkereken vagy silókon végrehajtott változtatások).

Az ellenőrzések kiterjeszthetők a járművekben, a gyártóberendezésekben és a raktárterületeken lévő por elemzésére.

Tagállamonként évente legalább 10 ellenőrzésnek kell jutnia 100 000 tonna legyártott összetett takarmányra. Tagállamonként évente legalább 20 hivatalos mintavételnek kell jutnia 100 000 tonna legyártott összetett takarmányra. Az alternatív eljárások engedélyezéséig a minták elemzéséhez a takarmányok hatósági ellenőrzése során a 2003/126/EK bizottsági irányelvben (3) foglalt mikroszkopikus meghatározást és becslést kell alkalmazni. Az állati fehérjék kimutatását a 999/2001/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell értelmezni.

Az ellenőrzési programok eredményéről a Bizottságot tájékoztatni kell, felhasználva az alábbi formanyomtatványokat.

Összefoglaló az állati eredetű takarmányok használatára vonatkozó korlátozások ellenőrzéséről (tiltott feldolgozott állati fehérjével történő takarmányozás)

A.   Dokumentált ellenőrzések

| Szakasz | A feldolgozott állati eredetű fehérje jelenlétét kimutató vizsgálatok száma | Nem laboratóriumi vizsgálat során feltárt szabálysértések száma, pl. dokumentumok ellenőrzése során |
| --- | --- | --- |
| Importált takarmány-alapanyagok | | |
| Takarmány-alapanyagok raktározása | | |
| Takarmányőrlő malmok | | |
| Üzemi takarmánykeverő/mobil takarmánykeverő | | |
| Takarmány-közvetítő kereskedelem | | |
| Szállítóeszköz | | |
| Nem kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek | | |
| Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek | | |
| Egyéb: ... | | |

Szakasz

A feldolgozott állati eredetű fehérje jelenlétét kimutató vizsgálatok száma

Nem laboratóriumi vizsgálat során feltárt szabálysértések száma, pl. dokumentumok ellenőrzése során

Importált takarmány-alapanyagok

Takarmány-alapanyagok raktározása

Takarmányőrlő malmok

Üzemi takarmánykeverő/mobil takarmánykeverő

Takarmány-közvetítő kereskedelem

Szállítóeszköz

Nem kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek

Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek

Egyéb: ...

B.   Takarmány-alapanyagokban és összetett takarmányokban előforduló feldolgozott állati eredetű fehérjék kimutatására irányuló mintavétel és vizsgálat

| Létesítmények | A feldolgozott állati eredetű fehérjék kimutatására irányuló hivatalos vizsgálatnak alávetett minták száma | A határértékeket túllépő minták száma |
| --- | --- | --- |
| Szárazföldi állatokból származó feldolgozott fehérje jelenléte | Halakból származó feldolgozott állati fehérje előfordulása |
| Takarmányalapanyag | Összetett takarmányok | Takarmányalapanyag | Összetett takarmányok | Takarmányalapanyag | Összetett takarmányok |
| kérődzőknek szánt | nem kérődzőknek szánt | kérődzőknek szánt | nem kérődzőknek szánt | kérődzőknek szánt | nem kérődzőknek szánt |
| Behozatalkor | | | | | | | | | |
| Takarmányőrlő malmok | | | | | | | | | |
| Közvetítők/raktározás | | | | | | | | | |
| Szállítóeszköz | | | | | | | | | |
| Üzemi takarmánykeverő/mobil takarmánykeverő | | | | | | | | | |
| Mezőgazdasági üzem | | | | | | | | | |
| Egyéb: ... | | | | | | | | | |

Létesítmények

A feldolgozott állati eredetű fehérjék kimutatására irányuló hivatalos vizsgálatnak alávetett minták száma

A határértékeket túllépő minták száma

Szárazföldi állatokból származó feldolgozott fehérje jelenléte

Halakból származó feldolgozott állati fehérje előfordulása

Takarmányalapanyag

Összetett takarmányok

Takarmányalapanyag

Összetett takarmányok

Takarmányalapanyag

Összetett takarmányok

kérődzőknek szánt

nem kérődzőknek szánt

kérődzőknek szánt

nem kérődzőknek szánt

kérődzőknek szánt

nem kérődzőknek szánt

Behozatalkor

Takarmányőrlő malmok

Közvetítők/raktározás

Szállítóeszköz

Üzemi takarmánykeverő/mobil takarmánykeverő

Mezőgazdasági üzem

Egyéb: ...

C.   A kérődzőknek szánt takarmányból vett, tiltott feldolgozott állati fehérjét tartalmazó minták

| | A mintavétel hónapja | A szennyezettség típusa, foka és eredete | Foganatosított szankciók (vagy egyéb intézkedések) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |
| | | | |

A mintavétel hónapja

A szennyezettség típusa, foka és eredete

Foganatosított szankciók (vagy egyéb intézkedések)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

(2)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

(3)  HL L 339., 2003.12.24., 78. o.

---

IV. MELLÉKLET

Valamennyi (határértékeken belüli és azokat túllépő), réz és cink kimutatására irányuló minta egyedi eredményei sertéseknek szánt összetett takarmányokban

| Az összetett takarmány típusa
  (állat kategória szerint) | Nyomelemek
  (réz vagy cink) | Kimutatott szint
  (mg/kg teljes értékű takarmányban | A határérték túllépésének oka (1) | Foganatosított intézkedés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Az összetett takarmány típusa

(állat kategória szerint)

Nyomelemek

(réz vagy cink)

Kimutatott szint

(mg/kg teljes értékű takarmányban

A határérték túllépésének oka (1)

Foganatosított intézkedés

---

(1)  Az illetékes hatóság által elvégzett vizsgálat eredményei alapján.

---

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/60

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. december 21.)

az olaszországi kis patogenitású madárinfluenza-fertőzések megfékezésére szolgáló kiegészítő intézkedésekről és a 2004/666/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2005) 5566. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/926/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élő állatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. május 19-i 92/40/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére és 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az olaszországi kis patogenitású madárinfluenza-fertőzések ellenőrzésére vonatkozó intézkedések kiegészítése céljából vakcinázás bevezetéséről és egyedi mozgásszabályozó intézkedésekről szóló, 2002. december 12-i 2002/975/EK bizottsági határozat (5) értelmében Észak-Olaszország egyes részeiben vakcinázási programot hajtottak végre a H7N3 altípusú, kis patogenitású madárinfluenza-vírustörzs általi fertőzések megfékezése céljából. A fertőzött állatok megkülönböztetése a beoltottaktól (Differentiating Infected from Vaccinated Animals, DIVA) stratégiáját alkalmazták a H7N1 altípusú heterológ vakcina használatával, amely lehetővé teszi a fertőzött állatok megkülönböztetését a beoltottaktól. |
| --- | --- |

(1)

Az olaszországi kis patogenitású madárinfluenza-fertőzések ellenőrzésére vonatkozó intézkedések kiegészítése céljából vakcinázás bevezetéséről és egyedi mozgásszabályozó intézkedésekről szóló, 2002. december 12-i 2002/975/EK bizottsági határozat (5) értelmében Észak-Olaszország egyes részeiben vakcinázási programot hajtottak végre a H7N3 altípusú, kis patogenitású madárinfluenza-vírustörzs általi fertőzések megfékezése céljából. A fertőzött állatok megkülönböztetése a beoltottaktól (Differentiating Infected from Vaccinated Animals, DIVA) stratégiáját alkalmazták a H7N1 altípusú heterológ vakcina használatával, amely lehetővé teszi a fertőzött állatok megkülönböztetését a beoltottaktól.

| (2) | Az olaszországi kis patogenitású madárinfluenza-fertőzések megfékezésére szolgáló intézkedések kiegészítése céljából vakcinázás bevezetéséről és specifikus szállításszabályozó intézkedésekről, valamint a 2002/975/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. szeptember 29-i 2004/666/EK bizottsági határozat (6) értelmében – a 2002/975/EK határozat értelmében végrehajtott vakcinázási kampányhoz képest – új vakcinázási programot fogadtak el Olaszország egy kisebb térségében. Az új programot egy H5 és H7 altípusú madárinfluenzát is tartalmazó bivalens vakcinával hajtották végre. Ezt a fajta vakcinázást legalább 2005. december 31-ig folytatják. Az említett határozat rendelkezik a vakcinázási térségből érkező és/vagy származó élő baromfi és keltetőtojások Közösségen belüli kereskedelmének tilalmáról, valamint a beoltott baromfiból származó friss hús Közösségen belüli kereskedelmének feltételeiről a 2004/666/EK határozat 3. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(2)

Az olaszországi kis patogenitású madárinfluenza-fertőzések megfékezésére szolgáló intézkedések kiegészítése céljából vakcinázás bevezetéséről és specifikus szállításszabályozó intézkedésekről, valamint a 2002/975/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. szeptember 29-i 2004/666/EK bizottsági határozat (6) értelmében – a 2002/975/EK határozat értelmében végrehajtott vakcinázási kampányhoz képest – új vakcinázási programot fogadtak el Olaszország egy kisebb térségében. Az új programot egy H5 és H7 altípusú madárinfluenzát is tartalmazó bivalens vakcinával hajtották végre. Ezt a fajta vakcinázást legalább 2005. december 31-ig folytatják. Az említett határozat rendelkezik a vakcinázási térségből érkező és/vagy származó élő baromfi és keltetőtojások Közösségen belüli kereskedelmének tilalmáról, valamint a beoltott baromfiból származó friss hús Közösségen belüli kereskedelmének feltételeiről a 2004/666/EK határozat 3. cikkével összhangban.

| (3) | A 2004/666/EK határozatban előírt és az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság számos ülésén jelentett vakcinázási program eredményei általánosságban kedvezőek. |
| --- | --- |

(3)

A 2004/666/EK határozatban előírt és az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság számos ülésén jelentett vakcinázási program eredményei általánosságban kedvezőek.

| (4) | A 2004/666/EK határozatban említett vakcinázási térségen belüli kedvező helyzetből következően, valamint az oltóanyag alkalmazására vonatkozó nagyobb tapasztalat fényében vágóbaromfi, keltetőtojás és naposcsibe Olaszországból történő szállítását bizonyos feltételek teljesülése esetén engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/666/EK határozatban említett vakcinázási térségen belüli kedvező helyzetből következően, valamint az oltóanyag alkalmazására vonatkozó nagyobb tapasztalat fényében vágóbaromfi, keltetőtojás és naposcsibe Olaszországból történő szállítását bizonyos feltételek teljesülése esetén engedélyezni kell.

| (5) | A madárinfluenza a szóban forgó olaszországi térségekben történő megjelenésének különös kockázatának, valamint az Olaszország által a 2005. június 23-i keltezésű levélben jóváhagyásra benyújtott módosított vakcinázási program fényében helyénvalónak tűnik a vakcinázás folytatása azokon a térségekben, ahol magasabb a betegség megjelenésének kockázata. Továbbá intenzív nyomon követést és ellenőrzést kell végrehajtani a vakcinázási térségben és környezetében egyaránt. |
| --- | --- |

(5)

A madárinfluenza a szóban forgó olaszországi térségekben történő megjelenésének különös kockázatának, valamint az Olaszország által a 2005. június 23-i keltezésű levélben jóváhagyásra benyújtott módosított vakcinázási program fényében helyénvalónak tűnik a vakcinázás folytatása azokon a térségekben, ahol magasabb a betegség megjelenésének kockázata. Továbbá intenzív nyomon követést és ellenőrzést kell végrehajtani a vakcinázási térségben és környezetében egyaránt.

| (6) | Különleges mintavételi és vizsgálati eljárásokat alkalmazni kell továbbá vágóbaromfira is. |
| --- | --- |

(6)

Különleges mintavételi és vizsgálati eljárásokat alkalmazni kell továbbá vágóbaromfira is.

| (7) | A közösségi jogszabályok érthetősége érdekében ezért helyénvaló a 2004/666/EK határozatot hatályon kívül helyezni és e határozattal helyettesíteni. |
| --- | --- |

(7)

A közösségi jogszabályok érthetősége érdekében ezért helyénvaló a 2004/666/EK határozatot hatályon kívül helyezni és e határozattal helyettesíteni.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A vakcinázási program jóváhagyása

(1)   Az Olaszország által a Bizottságnak 2005. június 23-án benyújtott madárinfluenza elleni vakcinázási programmódosítást jóváhagyták („vakcinázási program”).

A vakcinázási programot bivalens vakcinával kell végrehajtani az I. mellékletben felsorolt térségekben („a vakcinázási térség”). A vakcinázási programot hatékonyan kell végrehajtani.

(2)   Az intenzív nyomon követést és felügyeletet a vakcinázási programban előírt módon kell végrehajtani a vakcinázási térségben és a III. mellékletben felsorolt térségekben.

2. cikk

Az élő baromfi, keltetőtojás, naposcsibe és friss baromfihús mozgására vonatkozó korlátozások

Az élő baromfi, keltetőtojás, naposcsibe és friss baromfihús – a vakcinázási programban előírt rendelkezésekkel összhangban létrehozott védőkörzetben található gazdaságokból, valamint a vakcinázási térségből, térségbe és térségben történő – mozgására vonatkozó korlátozásokat e határozat 3–9. cikkével összhangban kell alkalmazni.

3. cikk

Élő baromfi, keltetőtojás és naposcsibe szállítására vonatkozó korlátozások

A vakcinázási térségekben található gazdaságokból, valamint a vakcinázási programban előírt rendelkezésekkel összhangban létrehozott védőkörzetben található gazdaságokból érkező és/vagy származó élő baromfit, keltetőtojást és naposcsibéket nem lehet Olaszországból elszállítani.

4. cikk

A vágóbaromfi szállítására vonatkozó korlátozásoktól való eltérés

(1)   A 3. cikktől eltérve a vakcinázási térségben található gazdaságokból érkező és/vagy származó vágóbaromfi elszállítható Olaszországból, amennyiben a baromfi:

| a) | olyan gazdaságból érkezik, amely a vakcinázási programban előírt rendelkezésekkel összhangban létrehozott védőkörzetben található; |
| --- | --- |

a)

olyan gazdaságból érkezik, amely a vakcinázási programban előírt rendelkezésekkel összhangban létrehozott védőkörzetben található;

| b) | olyan állományból származik, amelyet madárinfluenza tekintetében rendszeresen negatív eredménnyel ellenőriztek és vizsgáltak, különös figyelmet fordítva a jelzőmadarakra; |
| --- | --- |

b)

olyan állományból származik, amelyet madárinfluenza tekintetében rendszeresen negatív eredménnyel ellenőriztek és vizsgáltak, különös figyelmet fordítva a jelzőmadarakra;

| c) | olyan állományból származnak, amelyet egy hatósági állatorvos a berakodást megelőző 48 órán belül klinikailag megvizsgált, különös figyelmet fordítva a jelzőmadarakra; |
| --- | --- |

c)

olyan állományból származnak, amelyet egy hatósági állatorvos a berakodást megelőző 48 órán belül klinikailag megvizsgált, különös figyelmet fordítva a jelzőmadarakra;

| d) | olyan állományból származik, amelynek az e határozat II. mellékletében megállapított mintavételi és vizsgálati eljárás alkalmazásával a nemzeti laboratóriumban végzett madárinfluenzára vonatkozó szerológiai vizsgálata negatív eredménnyel járt; |
| --- | --- |

d)

olyan állományból származik, amelynek az e határozat II. mellékletében megállapított mintavételi és vizsgálati eljárás alkalmazásával a nemzeti laboratóriumban végzett madárinfluenzára vonatkozó szerológiai vizsgálata negatív eredménnyel járt;

| e) | közvetlenül a vágóhídra kerül és a vágóhídon azonnal levágják. |
| --- | --- |

e)

közvetlenül a vágóhídra kerül és a vágóhídon azonnal levágják.

(2)   Az állomány vizsgálatára az (1) bekezdés b) pontjában meghatározottak szerint a következő vizsgálatokat kell végrehajtani:

| a) | a beoltott madarak esetében a kifejlesztett indirekt immunofluoreszcens tesztet (iLFA-teszt); |
| --- | --- |

a)

a beoltott madarak esetében a kifejlesztett indirekt immunofluoreszcens tesztet (iLFA-teszt);

| b) | a beoltatlan madarak esetében:






  i. | a hemagglutinációs-inhibíciós próbát (HI); |
| --- | --- | --- |

b)

a beoltatlan madarak esetében:

i.

a hemagglutinációs-inhibíciós próbát (HI);

| ii. | az AGID-próbát; |
| --- | --- |

ii.

az AGID-próbát;

| iii. | az ELISA-próbát; vagy |
| --- | --- |

iii.

az ELISA-próbát; vagy

| iv. | amennyiben szükséges, az iIFA-próbát. |
| --- | --- |

iv.

amennyiben szükséges, az iIFA-próbát.

5. cikk

A keltetőtojások szállítására vonatkozó korlátozásoktól való eltérés

A 3. cikktől eltérve a vakcinázási térségben található gazdaságokból érkező és/vagy származó keltetőtojás elszállítható Olaszországból, amennyiben:

| a) | olyan gazdaságból érkezik, amely a vakcinázási programban előírt rendelkezésekkel összhangban létrehozott védőkörzetben található; |
| --- | --- |

a)

olyan gazdaságból érkezik, amely a vakcinázási programban előírt rendelkezésekkel összhangban létrehozott védőkörzetben található;

| b) | olyan állományból származik, amelyet madárinfluenza tekintetében rendszeresen negatív eredménnyel ellenőriztek és vizsgáltak a 4. cikk (2) bekezdésében előírt vizsgálatok alkalmazásával; |
| --- | --- |

b)

olyan állományból származik, amelyet madárinfluenza tekintetében rendszeresen negatív eredménnyel ellenőriztek és vizsgáltak a 4. cikk (2) bekezdésében előírt vizsgálatok alkalmazásával;

| c) | a gazdaságból történő elszállítás előtt fertőtlenítették őket; |
| --- | --- |

c)

a gazdaságból történő elszállítás előtt fertőtlenítették őket;

| d) | közvetlenül a rendeltetési hely szerinti keltetőbe szállítják őket; |
| --- | --- |

d)

közvetlenül a rendeltetési hely szerinti keltetőbe szállítják őket;

| e) | a rendeltetési hely szerinti keltető a keltetőtojások nyomon követhetőségét a keltetőtojások származási gazdaságának, valamint az ilyen tojásokból kikelt naposcsibék rendeltetési helyének nyilvántartása révén biztosíthatja. |
| --- | --- |

e)

a rendeltetési hely szerinti keltető a keltetőtojások nyomon követhetőségét a keltetőtojások származási gazdaságának, valamint az ilyen tojásokból kikelt naposcsibék rendeltetési helyének nyilvántartása révén biztosíthatja.

6. cikk

A naposcsibe szállítására vonatkozó korlátozásoktól való eltérés

A 3. cikktől eltérve a vakcinázási térségben található gazdaságokból érkező és/vagy származó naposcsibe elszállítható Olaszországból, amennyiben az 5. cikkben előírt feltételeknek megfelelő keltetőtojásból származik.

7. cikk

Állat-egészségügyi bizonyítványok élőbaromfi-, keltetőtojás- és naposcsibe-szállítmányokhoz

Az Olaszországból származó élőbaromfi-, keltetőtojás- és naposcsibe-szállítmányokat kísérő állat-egészségügyi bizonyítványok a következő szöveget tartalmazzák: „E szállítmány állat-egészségügyi feltételei megfelelnek a 2005/926/EK bizottsági határozatnak.”

8. cikk

Friss baromfihús szállítására és különleges jelölésére vonatkozó korlátozások

(1)   A 2. cikkben meghatározott friss baromfihúst a (2) bekezdésnek megfelelően kell megjelölni és tilos elszállítani Olaszországból, amennyiben származása a következő:

| a) | a vakcinázási programban előírt rendelkezésekkel összhangban létrehozott védőkörzetben található gazdaságból származó baromfi; |
| --- | --- |

a)

a vakcinázási programban előírt rendelkezésekkel összhangban létrehozott védőkörzetben található gazdaságból származó baromfi;

| b) | madárinfluenza ellen beoltott baromfi; |
| --- | --- |

b)

madárinfluenza ellen beoltott baromfi;

| c) | a vakcinázási programmal összhangban lévő hatósági ellenőrzés mellett történő levágásra szánt, a madárinfluenzára vonatkozóan szeropozitív baromfiállományból származó baromfi. |
| --- | --- |

c)

a vakcinázási programmal összhangban lévő hatósági ellenőrzés mellett történő levágásra szánt, a madárinfluenzára vonatkozóan szeropozitív baromfiállományból származó baromfi.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott friss baromfihúst olyan különleges állat-egészségügyi vagy azonosító jelöléssel kell megjelölni, amely nem keverhető össze a 71/118/EGK tanácsi határozat (7) I. mellékletének XII. fejezetében meghatározott állat-egészségügyi jelöléssel és különösen nem ovális alakú. Ez a jelölés tartalmazza a létesítmény engedélyezési számát, de a CE betűket nem.

9. cikk

A friss baromfihús szállítására vonatkozó korlátozásoktól való eltérés

Az 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjától és (2) bekezdésétől eltérve, a madárinfluenza ellen H7N1 és H5N9 altípusú heterológ vakcinával beoltott pulykától és csirkétől származó friss hús kiszállítható Olaszországból, feltéve hogy a hús olyan pulykától és csirkétől származik, amely:

| a) | olyan állományból származik, amelyet madárinfluenza tekintetében rendszeresen negatív eredménnyel ellenőriztek és vizsgáltak, különös figyelmet fordítva a jelzőmadarakra; |
| --- | --- |

a)

olyan állományból származik, amelyet madárinfluenza tekintetében rendszeresen negatív eredménnyel ellenőriztek és vizsgáltak, különös figyelmet fordítva a jelzőmadarakra;

| b) | olyan állományból származnak, amelyet hatósági állatorvos a berakodást megelőző 48 órán belül klinikailag megvizsgált, különös figyelmet fordítva a jelzőmadarakra; |
| --- | --- |

b)

olyan állományból származnak, amelyet hatósági állatorvos a berakodást megelőző 48 órán belül klinikailag megvizsgált, különös figyelmet fordítva a jelzőmadarakra;

| c) | olyan állományból származik, amelynek az e határozat II. mellékletében megállapított mintavételi és vizsgálati eljárás alkalmazásával a nemzeti laboratóriumban végzett madárinfluenzára vonatkozó szerológiai vizsgálata negatív eredménnyel járt; |
| --- | --- |

c)

olyan állományból származik, amelynek az e határozat II. mellékletében megállapított mintavételi és vizsgálati eljárás alkalmazásával a nemzeti laboratóriumban végzett madárinfluenzára vonatkozó szerológiai vizsgálata negatív eredménnyel járt;

| d) | olyan állományból származik, amelyet madárinfluenzára vonatkozóan negatív eredménnyel ellenőriztek és vizsgáltak a 4. cikk (2) bekezdésében előírt vizsgálatok alkalmazásával; |
| --- | --- |

d)

olyan állományból származik, amelyet madárinfluenzára vonatkozóan negatív eredménnyel ellenőriztek és vizsgáltak a 4. cikk (2) bekezdésében előírt vizsgálatok alkalmazásával;

| e) | tartására nézve elkülönült az e cikkel nem összhangban lévő egyéb állományoktól; |
| --- | --- |

e)

tartására nézve elkülönült az e cikkel nem összhangban lévő egyéb állományoktól;

| f) | közvetlenül a vágóhídra kerül, és a vágóhídon azonnal levágják. |
| --- | --- |

f)

közvetlenül a vágóhídra kerül, és a vágóhídon azonnal levágják.

10. cikk

Állat-egészségügyi bizonyítvány friss pulyka- és csirkehúshoz

A (9) bekezdésben előírt követelményeknek megfelelő friss pulyka- és csirkehúst a 71/118/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amelynek a IV. a) pontjában szerepelnie kell a hatósági állatorvos következő tanúsítványának:

„A fent leírt pulykahús/csirkehús (8) összhangban van a 2005/926/EK bizottsági határozattal.

11. cikk

A csomagolás és a szállítóeszközök tisztítása és fertőtlenítése

Olaszország biztosítja, hogy az I. mellékletben felsorolt vakcinázási térségben:

| a) | a keltetőtojások és a naposcsibék összegyűjtéséhez, tárolásához és szállításához csak egyszer használatos csomagolóanyagot, vagy olyan csomagolóanyagot használnak fel, amely hatékonyan mosható és fertőtleníthető; |
| --- | --- |

a)

a keltetőtojások és a naposcsibék összegyűjtéséhez, tárolásához és szállításához csak egyszer használatos csomagolóanyagot, vagy olyan csomagolóanyagot használnak fel, amely hatékonyan mosható és fertőtleníthető;

| b) | az élő baromfi, keltetőtojás, naposcsibe, friss baromfihús és baromfitakarmány szállítására használt összes szállítóeszközt közvetlenül minden egyes szállítás előtt és után megtisztítják és fertőtlenítik az illetékes hatóság által jóváhagyott fertőtlenítőszerekkel és módszerekkel. |
| --- | --- |

b)

az élő baromfi, keltetőtojás, naposcsibe, friss baromfihús és baromfitakarmány szállítására használt összes szállítóeszközt közvetlenül minden egyes szállítás előtt és után megtisztítják és fertőtlenítik az illetékes hatóság által jóváhagyott fertőtlenítőszerekkel és módszerekkel.

12. cikk

Jelentések

Olaszország a vakcinázási program hatékonyságára vonatkozó információkat tartalmazó jelentést nyújt be a Bizottságnak e határozat alkalmazási időpontjától számított hat hónapon belül és azt követően hat hónapos időközönként.

13. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2004/666/EK határozat hatályát veszti.

14. cikk

Alkalmazhatóság

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő tizedik naptól kell alkalmazni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

15. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o. A legutóbb a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.) módosított irányelv. Helyesbített változat: HL L 195., 2004.6.2., 12. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 167., 1992.6.22., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

3

(4)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

4

(5)  HL L 337., 2002.12.13., 87. o. A legutóbb a 2004/159/EK határozattal (HL L 50., 2004.2.20., 63. o.) módosított határozat.

5

(6)  HL L 303., 2004.9.30., 35. o. A legutóbb a 2005/10/EK határozattal (HL L 4., 2005.1.6., 15. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 55., 1971.3.8., 23. o.

7

(8)  A nem kívánt rész törlendő.”.

8

---

I. MELLÉKLET

VAKCINÁZÁSI TÉRSÉG, AHOL A VAKCINÁZÁST BIVALENS VAKCINÁVAL HAJTOTTÁK VÉGRE

Veneto régió

| Verona tartomány |
| --- |
| ALBAREDO D'ADIGE | |
| ANGIARI | |
| ARCOLE | |
| BELFIORE | |
| BONAVIGO | |
| BOVOLONE | |
| BUTTAPIETRA | |
| CALDIERO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CASALEONE | |
| CASTEL D'AZZANO | |
| CASTELNUOVO DEL GARDA | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CEREA | |
| COLOGNA VENETA | |
| COLOGNOLA AI COLLI | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CONCAMARISE | |
| ERBÈ | |
| GAZZO VERONESE | |
| ISOLA DELLA SCALA | |
| ISOLA RIZZA | |
| LAVAGNO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| MINERBE | |
| MONTEFORTE D'ALPONE | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| MOZZECANE | |
| NOGARA | |
| NOGAROLE ROCCA | |
| OPPEANO | |
| PALÙ | |
| PESCHIERA DEL GARDA | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| POVEGLIANO VERONESE | |
| PRESSANA | |
| RONCO ALL'ADIGE | |
| ROVERCHIARA | |
| ROVEREDO DI GUÀ | |
| SALIZZOLE | |
| SAN BONIFACIO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| SAN GIOVANNI LUPATOTO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| SANGUINETTO | |
| SAN MARTINO BUON ALBERGO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| SAN PIETRO DI MORUBIO | |
| SOAVE | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| SOMMACAMPAGNA | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| SONA | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| SORGÀ | |
| TREVENZUOLO | |
| VALEGGIO SUL MINCIO | |
| VERONA | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| VERONELLA | |
| VIGASIO | |
| VILLAFRANCA DI VERONA | |
| ZEVIO | |
| ZIMELLA | |

Verona tartomány

ALBAREDO D'ADIGE

ANGIARI

ARCOLE

BELFIORE

BONAVIGO

BOVOLONE

BUTTAPIETRA

CALDIERO

az A4 autópályától délre fekvő térség

CASALEONE

CASTEL D'AZZANO

CASTELNUOVO DEL GARDA

az A4 autópályától délre fekvő térség

CEREA

COLOGNA VENETA

COLOGNOLA AI COLLI

az A4 autópályától délre fekvő térség

CONCAMARISE

ERBÈ

GAZZO VERONESE

ISOLA DELLA SCALA

ISOLA RIZZA

LAVAGNO

az A4 autópályától délre fekvő térség

MINERBE

MONTEFORTE D'ALPONE

az A4 autópályától délre fekvő térség

MOZZECANE

NOGARA

NOGAROLE ROCCA

OPPEANO

PALÙ

PESCHIERA DEL GARDA

az A4 autópályától délre fekvő térség

POVEGLIANO VERONESE

PRESSANA

RONCO ALL'ADIGE

ROVERCHIARA

ROVEREDO DI GUÀ

SALIZZOLE

SAN BONIFACIO

az A4 autópályától délre fekvő térség

SAN GIOVANNI LUPATOTO

az A4 autópályától délre fekvő térség

SANGUINETTO

SAN MARTINO BUON ALBERGO

az A4 autópályától délre fekvő térség

SAN PIETRO DI MORUBIO

SOAVE

az A4 autópályától délre fekvő térség

SOMMACAMPAGNA

az A4 autópályától délre fekvő térség

SONA

az A4 autópályától délre fekvő térség

SORGÀ

TREVENZUOLO

VALEGGIO SUL MINCIO

VERONA

az A4 autópályától délre fekvő térség

VERONELLA

VIGASIO

VILLAFRANCA DI VERONA

ZEVIO

ZIMELLA

Lombardia régió

| Brescia tartomány |
| --- |
| ACQUAFREDDA | |
| ALFIANELLO | |
| BAGNOLO MELLA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BORGOSATOLLO | |
| BRESCIA | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CALCINATO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CALVISANO | |
| CAPRIANO DEL COLLE | |
| CARPENEDOLO | |
| CASTENEDOLO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CIGOLE | |
| DELLO | |
| DESENZANO DEL GARDA | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| FIESSE | |
| FLERO | |
| GAMBARA | |
| GHEDI | |
| GOTTOLENGO | |
| ISORELLA | |
| LENO | |
| LONATO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| MANERBIO | |
| MILZANO | |
| MONTICHIARI | |
| MONTIRONE | |
| OFFLAGA | |
| PAVONE DEL MELLA | |
| PONCARALE | |
| PONTEVICO | |
| POZZOLENGO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| PRALBOINO | |
| QUINZANO D'OGLIO | |
| REMEDELLO | |
| REZZATO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| SAN GERVASIO BRESCIANO | |
| SAN ZENO NAVIGLIO | |
| SENIGA | |
| VEROLANUOVA | |
| VEROLAVECCHIA | |
| VISANO | |
| Mantova tartomány |
| CASTIGLIONE DELLE STIVIERE | |
| CAVRIANA | |
| CERESARA | |
| GOITO | |
| GUIDIZZOLO | |
| MARMIROLO | |
| MEDOLE | |
| MONZAMBANO | |
| PONTI SUL MINCIO | |
| ROVERBELLA | |
| SOLFERINO | |
| VOLTA MANTOVANA | |

Brescia tartomány

ACQUAFREDDA

ALFIANELLO

BAGNOLO MELLA

BASSANO BRESCIANO

BORGOSATOLLO

BRESCIA

az A4 autópályától délre fekvő térség

CALCINATO

az A4 autópályától délre fekvő térség

CALVISANO

CAPRIANO DEL COLLE

CARPENEDOLO

CASTENEDOLO

az A4 autópályától délre fekvő térség

CIGOLE

DELLO

DESENZANO DEL GARDA

az A4 autópályától délre fekvő térség

FIESSE

FLERO

GAMBARA

GHEDI

GOTTOLENGO

ISORELLA

LENO

LONATO

az A4 autópályától délre fekvő térség

MANERBIO

MILZANO

MONTICHIARI

MONTIRONE

OFFLAGA

PAVONE DEL MELLA

PONCARALE

PONTEVICO

POZZOLENGO

az A4 autópályától délre fekvő térség

PRALBOINO

QUINZANO D'OGLIO

REMEDELLO

REZZATO

az A4 autópályától délre fekvő térség

SAN GERVASIO BRESCIANO

SAN ZENO NAVIGLIO

SENIGA

VEROLANUOVA

VEROLAVECCHIA

VISANO

Mantova tartomány

CASTIGLIONE DELLE STIVIERE

CAVRIANA

CERESARA

GOITO

GUIDIZZOLO

MARMIROLO

MEDOLE

MONZAMBANO

PONTI SUL MINCIO

ROVERBELLA

SOLFERINO

VOLTA MANTOVANA

---

II. MELLÉKLET

MINTAVÉTELI ÉS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

1.   Bevezetés és általános használat

A kifejlesztett indirekt immunofluoreszcens teszt (iIFA-teszt) a vad vírus altípusba tartozó heterológ altípusú vakcina használatával a fertőzött állatok megkülönböztetése a beoltottaktól (DIVA) vakcinázási stratégia keretében a vakcinázott/vad vírusnak kitett pulykáknak és csirkéknek a vakcinázott/vad vírusnak nem kitett pulykáktól való megkülönböztetésére irányul.

2.   A friss pulyka- és csirkehúsnak az olaszországi vakcinázási térségről történő kiszállítása céljából végzett vizsgálat alkalmazása

A madárinfluenza ellen vakcinázott pulyka- és csirkeállományból származó hús azzal a feltétellel szállítható ki Olaszországból, hogy – amennyiben minden állatot egy épületben tartanak – a hatósági állatorvos legalább 10 vágásra szánt vakcinázott pulykától és csirkétől vérmintát vett a vágást megelőző hét napon belül.

Azonban, ha a baromfit egynél több csoportban vagy épületben tartják, akkor az összes csoportból vagy épületből véletlenszerűen kiválasztott legalább 20 vakcinázott madártól kell mintát venni.

3.   A vágóbaromfinak az olaszországi vakcinázási térségről történő kiszállítása céljából végzett vizsgálat alkalmazása

A vakcinázási térségről származó vágóbaromfi azzal a feltétellel szállítható ki Olaszországból, hogy – amennyiben minden állatot egy épületben tartottak – a hatósági állatorvos legalább 10 vágásra szánt vakcinázott madártól vérmintát vett a kiszállítást megelőző hét napon belül. Azonban, ha a baromfit egynél több csoportban vagy épületben tartják, akkor az összes csoportból vagy épületből véletlenszerűen kiválasztott legalább 20 madártól kell mintát venni.

---

III. MELLÉKLET

A VAKCINÁZÁSI TÉRSÉGGEL HATÁROS TÉRSÉG, AHOL INTENZÍV NYOMON KÖVETÉST ÉS FELÜGYELETET VÉGEZNEK

Lombardia régió

| Bergamo tartomány |
| --- |
| ANTEGNATE | |
| BAGNATICA | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| BARBATA | |
| BARIANO | |
| BOLGARE | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CALCINATE | |
| CALCIO | |
| CASTELLI CALEPIO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CAVERNAGO | |
| CIVIDATE AL PIANO | |
| COLOGNO AL SERIO | |
| CORTENUOVA | |
| COSTA DI MEZZATE | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| COVO | |
| FARA OLIVANA CON SOLA | |
| FONTANELLA | |
| GHISALBA | |
| GRUMELLO DEL MONTE | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| ISSO | |
| MARTINENGO | |
| MORENGO | |
| MORNICO AL SERIO | |
| PAGAZZANO | |
| PALOSCO | |
| PUMENENGO | |
| ROMANO DI LOMBARDIA | |
| SERIATE | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| TELGATE | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| TORRE PALLAVICINA | |
| Brescia tartomány |
| AZZANO MELLA | |
| BARBARIGA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BERLINGO | |
| BORGO SAN GIACOMO | |
| BRANDICO | |
| CASTEGNATO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CASTEL MELLA | |
| CASTELCOVATI | |
| CASTREZZATO | |
| CAZZAGO SAN MARTINO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| CHIARI | |
| COCCAGLIO | |
| COLOGNE | |
| COMEZZANO-CIZZAGO | |
| CORZANO | |
| ERBUSCO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| LOGRATO | |
| LONGHENA | |
| MACLODIO | |
| MAIRANO | |
| ORZINUOVI | |
| ORZIVECCHI | |
| OSPITALETTO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| PALAZZOLO SULL'OGLIO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| POMPIANO | |
| PONTOGLIO | |
| ROCCAFRANCA | |
| RONCADELLE | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| ROVATO | az A4 autópályától délre fekvő térség |
| RUDIANO | |
| SAN PAOLO | |
| TORBOLE CASAGLIA | |
| TRAVAGLIATO | |
| TRENZANO | |
| URAGO D'OGLIO | |
| VILLACHIARA | |
| Cremona tartomány |
| CAMISANO | |
| CASALE CREMASCO-VIDOLASCO | |
| CASALETTO DI SOPRA | |
| CASTEL GABBIANO | |
| SONCINO | |
| Mantova tartomány |
| ACQUANEGRA SUL CHIESE | |
| ASOLA | |
| BIGARELLO | |
| CANNETO SULL'OGLIO | |
| CASALMORO | |
| CASALOLDO | |
| CASALROMANO | |
| CASTEL D'ARIO | |
| CASTEL GOFFREDO | |
| CASTELBELFORTE | |
| GAZOLDO DEGLI IPPOLITI | |
| MARIANA MANTOVANA | |
| PIUBEGA | |
| PORTO MANTOVANO | |
| REDONDESCO | |
| RODIGO | |
| RONCOFERRARO | |
| SAN GIORGIO DI MANTOVA | |
| VILLIMPENTA | |

Bergamo tartomány

ANTEGNATE

BAGNATICA

az A4 autópályától délre fekvő térség

BARBATA

BARIANO

BOLGARE

az A4 autópályától délre fekvő térség

CALCINATE

CALCIO

CASTELLI CALEPIO

az A4 autópályától délre fekvő térség

CAVERNAGO

CIVIDATE AL PIANO

COLOGNO AL SERIO

CORTENUOVA

COSTA DI MEZZATE

az A4 autópályától délre fekvő térség

COVO

FARA OLIVANA CON SOLA

FONTANELLA

GHISALBA

GRUMELLO DEL MONTE

az A4 autópályától délre fekvő térség

ISSO

MARTINENGO

MORENGO

MORNICO AL SERIO

PAGAZZANO

PALOSCO

PUMENENGO

ROMANO DI LOMBARDIA

SERIATE

az A4 autópályától délre fekvő térség

TELGATE

az A4 autópályától délre fekvő térség

TORRE PALLAVICINA

Brescia tartomány

AZZANO MELLA

BARBARIGA

BASSANO BRESCIANO

BERLINGO

BORGO SAN GIACOMO

BRANDICO

CASTEGNATO

az A4 autópályától délre fekvő térség

CASTEL MELLA

CASTELCOVATI

CASTREZZATO

CAZZAGO SAN MARTINO

az A4 autópályától délre fekvő térség

CHIARI

COCCAGLIO

COLOGNE

COMEZZANO-CIZZAGO

CORZANO

ERBUSCO

az A4 autópályától délre fekvő térség

LOGRATO

LONGHENA

MACLODIO

MAIRANO

ORZINUOVI

ORZIVECCHI

OSPITALETTO

az A4 autópályától délre fekvő térség

PALAZZOLO SULL'OGLIO

az A4 autópályától délre fekvő térség

POMPIANO

PONTOGLIO

ROCCAFRANCA

RONCADELLE

az A4 autópályától délre fekvő térség

ROVATO

az A4 autópályától délre fekvő térség

RUDIANO

SAN PAOLO

TORBOLE CASAGLIA

TRAVAGLIATO

TRENZANO

URAGO D'OGLIO

VILLACHIARA

Cremona tartomány

CAMISANO

CASALE CREMASCO-VIDOLASCO

CASALETTO DI SOPRA

CASTEL GABBIANO

SONCINO

Mantova tartomány

ACQUANEGRA SUL CHIESE

ASOLA

BIGARELLO

CANNETO SULL'OGLIO

CASALMORO

CASALOLDO

CASALROMANO

CASTEL D'ARIO

CASTEL GOFFREDO

CASTELBELFORTE

GAZOLDO DEGLI IPPOLITI

MARIANA MANTOVANA

PIUBEGA

PORTO MANTOVANO

REDONDESCO

RODIGO

RONCOFERRARO

SAN GIORGIO DI MANTOVA

VILLIMPENTA

Veneto régió

| Padua tartomány |
| --- |
| CARCERI | |
| CASALE DI SCODOSIA | |
| ESTE | |
| LOZZO ATESTINO | |
| MEGLIADINO SAN FIDENZIO | |
| MEGLIADINO SAN VITALE | |
| MONTAGNANA | |
| OSPEDALETTO EUGANEO | |
| PONSO | |
| SALETTO | |
| SANTA MARGHERITA D’ADIGE | |
| URBANA | |
| Verona tartomány |
| BEVILACQUA | |
| BOSCHI SANT'ANNA | |
| BUSSOLENGO | |
| PESCANTINA | |
| SOMMACAMPAGNA | az A4 autópályától északra fekvő térség |
| SONA | az A4 autópályától északra fekvő térség |
| Vicenza tartomány |
| AGUGLIARO | |
| ALBETTONE | |
| ALONTE | |
| ASIGLIANO VENETO | |
| BARBARANO VICENTINO | |
| CAMPIGLIA DEI BERICI | |
| CASTEGNERO | |
| LONIGO | |
| MONTEGALDA | |
| MONTEGALDELLA | |
| MOSSANO | |
| NANTO | |
| NOVENTA VICENTINA | |
| ORGIANO | |
| POIANA MAGGIORE | |
| SAN GERMANO DEI BERICI | |
| SOSSANO | |
| VILLAGA | |

Padua tartomány

CARCERI

CASALE DI SCODOSIA

ESTE

LOZZO ATESTINO

MEGLIADINO SAN FIDENZIO

MEGLIADINO SAN VITALE

MONTAGNANA

OSPEDALETTO EUGANEO

PONSO

SALETTO

SANTA MARGHERITA D’ADIGE

URBANA

Verona tartomány

BEVILACQUA

BOSCHI SANT'ANNA

BUSSOLENGO

PESCANTINA

SOMMACAMPAGNA

az A4 autópályától északra fekvő térség

SONA

az A4 autópályától északra fekvő térség

Vicenza tartomány

AGUGLIARO

ALBETTONE

ALONTE

ASIGLIANO VENETO

BARBARANO VICENTINO

CAMPIGLIA DEI BERICI

CASTEGNERO

LONIGO

MONTEGALDA

MONTEGALDELLA

MOSSANO

NANTO

NOVENTA VICENTINA

ORGIANO

POIANA MAGGIORE

SAN GERMANO DEI BERICI

SOSSANO

VILLAGA

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 22.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/71

---

A TANÁCS 2005/927/KKBP HATÁROZATA

(2005. december 21.)

a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a 2004/694/KKBP közös álláspontra (1) és különösen annak 2. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésével összefüggésben,

mivel:

| (1) | A 2004/694/KKBP közös álláspont értelmében a Tanács intézkedéseket fogadott el azon természetes személyek minden pénzeszközének és gazdasági forrásának a befagyasztására, akiket a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) vád alá helyezett. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/694/KKBP közös álláspont értelmében a Tanács intézkedéseket fogadott el azon természetes személyek minden pénzeszközének és gazdasági forrásának a befagyasztására, akiket a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) vád alá helyezett.

| (2) | Október 6-án a Tanács elfogadta a 2004/694/KKBP közös álláspont meghosszabbításáról és a mellékletben található jegyzék módosításáról szóló 2005/689/KKBP közös álláspontot. |
| --- | --- |

(2)

Október 6-án a Tanács elfogadta a 2004/694/KKBP közös álláspont meghosszabbításáról és a mellékletben található jegyzék módosításáról szóló 2005/689/KKBP közös álláspontot.

| (3) | Ante GOTOVINA-nak az ICTY őrizetbe vételre szolgáló intézményébe szállítását követően a nevét törölni kell a jegyzékből. |
| --- | --- |

(3)

Ante GOTOVINA-nak az ICTY őrizetbe vételre szolgáló intézményébe szállítását követően a nevét törölni kell a jegyzékből.

| (4) | A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében meghatározott személyek jegyzékének helyébe az e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. BRADSHAW

---

(1)  HL L 315., 2004.10.14., 52. o. A legutóbb a 2005/689/KKBP közös állásponttal (HL L 261., 2005.10.7., 29. o.) meghosszabbított közös álláspont.

1

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT SZEMÉLYEK JEGYZÉKE

| 1. | Név: DJORDJEVIC Vlastimir
  Születési idő: 1948
  Születési hely: Vladicin Han, Szerbia és Montenegró
  Állampolgárság: szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

1.

Név: DJORDJEVIC Vlastimir

Születési idő: 1948

Születési hely: Vladicin Han, Szerbia és Montenegró

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

| 2. | Név: HADZIC Goran
  Születési idő: 1958.9.7.
  Születési hely: Vinkovci, Horvát Köztársaság
  Állampolgárság: szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

2.

Név: HADZIC Goran

Születési idő: 1958.9.7.

Születési hely: Vinkovci, Horvát Köztársaság

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

| 3. | Név: KARADZIC Radovan
  Születési idő: 1945.6.19.
  Születési hely: Petnjica, Savnik, Montenegró, Szerbia és Montenegró
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

3.

Név: KARADZIC Radovan

Születési idő: 1945.6.19.

Születési hely: Petnjica, Savnik, Montenegró, Szerbia és Montenegró

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| 4. | Név: LUKIC Milan
  Születési idő: 1967.9.6.
  Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai
  esetleg szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

4.

Név: LUKIC Milan

Születési idő: 1967.9.6.

Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

esetleg szerbiai és montenegrói

| 5. | Név: MLADIC Ratko
  Születési idő: 1942.3.12.
  Születési hely: Bozanovici, Kalinovik járás, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai
  esetleg szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

5.

Név: MLADIC Ratko

Születési idő: 1942.3.12.

Születési hely: Bozanovici, Kalinovik járás, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

esetleg szerbiai és montenegrói

| 6. | Név: TOLIMIR Zdravko
  Születési idő: 1948.11.27.
  Születési hely:
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

6.

Név: TOLIMIR Zdravko

Születési idő: 1948.11.27.

Születési hely:

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| 7. | Név: ZELENOVIC Dragan
  Születési idő: 1961.2.12.
  Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

7.

Név: ZELENOVIC Dragan

Születési idő: 1961.2.12.

Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| 8. | Név: ZUPLJANIN Stojan
  Születési idő: 1951.9.22.
  Születési hely: Kotor Varos, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai” |
| --- | --- |

8.

Név: ZUPLJANIN Stojan

Születési idő: 1951.9.22.

Születési hely: Kotor Varos, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai”

---