# Službeni list C 283/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 283 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.15. srpnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 283

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.15. srpnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 283/01 | Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2021/C 283/01

Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 283/02 | Tečajna lista eura — 14. srpnja 2021. | 8 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 283/02

Tečajna lista eura — 14. srpnja 2021.

8

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 283/03 | Pozivi na podnošenje prijedloga i povezane aktivnosti obuhvaćene programom rada Europskog istraživačkog vijeća za 2022. u okviru programa Obzor Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije (2021. – 2027.) | 9 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 283/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 10 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 283/05 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 12 |
| 2021/C 283/06 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 15 |
| 2021/C 283/07 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 20 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

2021/C 283/03

Pozivi na podnošenje prijedloga i povezane aktivnosti obuhvaćene programom rada Europskog istraživačkog vijeća za 2022. u okviru programa Obzor Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije (2021. – 2027.)

9

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 283/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

10

DRUGI

Europska komisija

2021/C 283/05

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

12

2021/C 283/06

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

15

2021/C 283/07

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 283/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 13. srpnja 2021.

o ekonomskoj politici europodručja

(2021/C 283/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Gospodarstvo europodručja suočilo se zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 s naglom i snažnom recesijom u prvoj polovici 2020. Unatoč snažnom gospodarskom oporavku u trećem tromjesečju 2020., koji je popratio ukidanje mjera za suzbijanje širenja bolesti COVID-19, ponovno širenje te bolesti i nove mjere za suzbijanje tog širenja u četvrtom tromjesečju 2020. dodatno su povećali nesigurnost i pokazali da je europodručje i dalje osjetljivo na dugotrajnu zdravstvenu krizu. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 izazvala je niz velikih šokova na strani potražnje i ponude koji su se, prema ekonomskoj prognozi službi Europske komisije iz jeseni 2020., odrazili u očekivanom padu bruto domaćeg proizvoda (BDP) od 7,8 % u 2020. Zato se predviđa da će oporavak u 2021. biti sporiji od očekivanog te da se do kraja te godine neće zatvoriti veliki proizvodni jaz od približno –7,0 % potencijalnog BDP-a europodručja u 2020. Gospodarski izgledi vrlo su neizvjesni zbog razvoja pandemije bolesti COVID-19 i promjene ponašanja gospodarskih subjekata. Brzo djelovanje na nacionalnoj razini i razini Unije, uključujući dogovor koji je Europsko vijeće postiglo u vezi s paketom instrumenta za oporavak Next Generation EU, znatno je doprinijelo neutralizaciji određenih negativnih posljedica šoka na strani potražnje i ponude te stabilizaciji tržištâ. Privatna potrošnja i ulaganja pretrpjeli su teške posljedice, što se pak negativno odrazilo na cijene i plaće. Ujedno su se pogoršali izgledi na tržištu rada, i to nakon sedam godina poboljšanja. Povećanje nezaposlenosti dosad je ublaženo uspješnom provedbom ambicioznih mjera politika u svim državama članicama, kao što su programi skraćenog radnog vremena i druge politike potpore s ciljem izbjegavanja masovnih otpuštanja i velikog gubitka prihoda, te povezanim padom ukupnog broja radnih sati, kao i smanjenjem stopa aktivnosti. |
| --- | --- |

(1)

Gospodarstvo europodručja suočilo se zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 s naglom i snažnom recesijom u prvoj polovici 2020. Unatoč snažnom gospodarskom oporavku u trećem tromjesečju 2020., koji je popratio ukidanje mjera za suzbijanje širenja bolesti COVID-19, ponovno širenje te bolesti i nove mjere za suzbijanje tog širenja u četvrtom tromjesečju 2020. dodatno su povećali nesigurnost i pokazali da je europodručje i dalje osjetljivo na dugotrajnu zdravstvenu krizu. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 izazvala je niz velikih šokova na strani potražnje i ponude koji su se, prema ekonomskoj prognozi službi Europske komisije iz jeseni 2020., odrazili u očekivanom padu bruto domaćeg proizvoda (BDP) od 7,8 % u 2020. Zato se predviđa da će oporavak u 2021. biti sporiji od očekivanog te da se do kraja te godine neće zatvoriti veliki proizvodni jaz od približno –7,0 % potencijalnog BDP-a europodručja u 2020. Gospodarski izgledi vrlo su neizvjesni zbog razvoja pandemije bolesti COVID-19 i promjene ponašanja gospodarskih subjekata. Brzo djelovanje na nacionalnoj razini i razini Unije, uključujući dogovor koji je Europsko vijeće postiglo u vezi s paketom instrumenta za oporavak Next Generation EU, znatno je doprinijelo neutralizaciji određenih negativnih posljedica šoka na strani potražnje i ponude te stabilizaciji tržištâ. Privatna potrošnja i ulaganja pretrpjeli su teške posljedice, što se pak negativno odrazilo na cijene i plaće. Ujedno su se pogoršali izgledi na tržištu rada, i to nakon sedam godina poboljšanja. Povećanje nezaposlenosti dosad je ublaženo uspješnom provedbom ambicioznih mjera politika u svim državama članicama, kao što su programi skraćenog radnog vremena i druge politike potpore s ciljem izbjegavanja masovnih otpuštanja i velikog gubitka prihoda, te povezanim padom ukupnog broja radnih sati, kao i smanjenjem stopa aktivnosti.

| (2) | Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 povećavaju se gospodarske razlike među državama članicama europodručja. To povećanje razlika posljedica je nekoliko čimbenika, među ostalim, intenziteta i trajanja šoka uzrokovanog bolešću COVID-19, razmjerne veličine i gospodarske važnosti sektora koje obilježavaju bliski fizički kontakti, kao što su turizam, sektor poslovnih putovanja i ugostiteljstva, i razlikama u pogledu prostora za fiskalno djelovanje. Te se razlike odražavaju na povjerenje, ulaganje i izglede za rast, kao i na regionalne razlike koje su prethodile krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 i koje bi se sada mogle zaoštriti. Dugoročno bi aktualna kriza mogla imati trajne negativne posljedice na potencijalan rast i jaz prihoda zbog smanjenja ljudskog i fizičkog kapitala, i materijalnog i nematerijalnog. Ti mogući negativni učinci mogli bi dovesti do još slabijeg rasta produktivnosti rada i dohodaka te veće nejednakosti. |
| --- | --- |

(2)

Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 povećavaju se gospodarske razlike među državama članicama europodručja. To povećanje razlika posljedica je nekoliko čimbenika, među ostalim, intenziteta i trajanja šoka uzrokovanog bolešću COVID-19, razmjerne veličine i gospodarske važnosti sektora koje obilježavaju bliski fizički kontakti, kao što su turizam, sektor poslovnih putovanja i ugostiteljstva, i razlikama u pogledu prostora za fiskalno djelovanje. Te se razlike odražavaju na povjerenje, ulaganje i izglede za rast, kao i na regionalne razlike koje su prethodile krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 i koje bi se sada mogle zaoštriti. Dugoročno bi aktualna kriza mogla imati trajne negativne posljedice na potencijalan rast i jaz prihoda zbog smanjenja ljudskog i fizičkog kapitala, i materijalnog i nematerijalnog. Ti mogući negativni učinci mogli bi dovesti do još slabijeg rasta produktivnosti rada i dohodaka te veće nejednakosti.

| (3) | Brza i odlučna reakcija Unije, među ostalim u okviru instrumenta Next Generation EU kojim je obuhvaćen Mehanizam za oporavak i otpornost (RRF) uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3), povećala je povjerenje tržišta i pokazala solidarnost država članica i njihovu ujedinjenost u cilju koordinacije napora za ponovno pokretanje gospodarskog rasta i jačanja gospodarske i socijalne otpornosti. Unutar izrazito kratkog razdoblja postignut je i dogovor o nizu novih instrumenata za Uniju i europodručje. Tim instrumentima već se osigurava sigurnosna mreža za radnike u okviru Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU) 2020/672 (4), za poduzeća u okviru paneuropskog jamstvenog programa Europske investicijske banke te za države članice u svrhu potpore domaćem financiranju izravnih i neizravnih troškova zdravstvene skrbi, lijekova i prevencije povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 u okviru instrumenta Europskog stabilizacijskog mehanizma za kriznu potporu zbog pandemije, koji je Vijeće guvernera Europskog stabilizacijskog mehanizma donijelo 15. svibnja 2020. Odgovor politika Unije uključivao je i aktivaciju opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu te donošenje privremenog okvira za upotrebu fleksibilnosti na temelju pravilâ EU-a o državnim potporama. Sredstva kohezijske politike preusmjerena su tamo gdje je to najpotrebnije u okviru Investicijske inicijative kao odgovor na koronavirus u skladu s Uredbom (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i u okviru Investicijske inicijative kao odgovor na koronavirus plus, u skladu s Uredbom (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(3)

Brza i odlučna reakcija Unije, među ostalim u okviru instrumenta Next Generation EU kojim je obuhvaćen Mehanizam za oporavak i otpornost (RRF) uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3), povećala je povjerenje tržišta i pokazala solidarnost država članica i njihovu ujedinjenost u cilju koordinacije napora za ponovno pokretanje gospodarskog rasta i jačanja gospodarske i socijalne otpornosti. Unutar izrazito kratkog razdoblja postignut je i dogovor o nizu novih instrumenata za Uniju i europodručje. Tim instrumentima već se osigurava sigurnosna mreža za radnike u okviru Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU) 2020/672 (4), za poduzeća u okviru paneuropskog jamstvenog programa Europske investicijske banke te za države članice u svrhu potpore domaćem financiranju izravnih i neizravnih troškova zdravstvene skrbi, lijekova i prevencije povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 u okviru instrumenta Europskog stabilizacijskog mehanizma za kriznu potporu zbog pandemije, koji je Vijeće guvernera Europskog stabilizacijskog mehanizma donijelo 15. svibnja 2020. Odgovor politika Unije uključivao je i aktivaciju opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu te donošenje privremenog okvira za upotrebu fleksibilnosti na temelju pravilâ EU-a o državnim potporama. Sredstva kohezijske politike preusmjerena su tamo gdje je to najpotrebnije u okviru Investicijske inicijative kao odgovor na koronavirus u skladu s Uredbom (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i u okviru Investicijske inicijative kao odgovor na koronavirus plus, u skladu s Uredbom (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća (6).

| (4) | Provedbom dobro osmišljenih politika u kontekstu instrumenta Next Generation EU i njegova glavnog instrumenta, Mehanizma za oporavak i otpornost, osigurat će se nov poticaj državama članicama da započnu reforme za poticanje rasta i povećaju razinu i kvalitetu ulaganja, uvažavajući pritom ciljeve otpornosti te zelenu i digitalnu tranziciju. Tom bi se provedbom trebalo doprinijeti razvoju ljudskog kapitala i poduprijeti uspješan prelaženje radnika s jednog radnog mjesta na drugo, što će, uz sredstva kohezijske politike, biti ključno za osiguravanje kohezije, poticanje zapošljavanja i produktivnosti te jačanje gospodarske i socijalne otpornosti. U tom su pogledu ciljevi rasta na razini Unije i strukturni izazovi na nacionalnoj razini, uključujući one utvrđene u preporukama za pojedine zemlje za 2019. i 2020., izuzetno su bitni. U Godišnjoj strategiji održivog rasta za 2021. predviđenoj Komunikacijom Komisije od 17. rujna 2020., u kojoj se promiču ti ciljevi, navodi se sedam vodećih inicijativa: 1. energija, 2. obnova, 3. punjenje, 4. povezivanje, 5. modernizacija, 6. ekspanzija te 7. prekvalifikacija i usavršavanje. Pritom su navedene vodeće inicijative zajednički izazovi koji zahtijevaju koordinirano ulaganje i reformu. Države članice potiču se da usmjere ulaganje u ta vodeća područja te u njima provedu reformu i dodatno integriraju vlastite vrijednosne lance. Uredbom (EU) 2021/241 predviđa se da planovi država članica europodručja za oporavak i otpornost trebaju biti usklađeni s izazovima i prioritetima utvrđenima u Preporuci Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu bi usklađenost trebalo uzeti u obzir pri procjeni planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(4)

Provedbom dobro osmišljenih politika u kontekstu instrumenta Next Generation EU i njegova glavnog instrumenta, Mehanizma za oporavak i otpornost, osigurat će se nov poticaj državama članicama da započnu reforme za poticanje rasta i povećaju razinu i kvalitetu ulaganja, uvažavajući pritom ciljeve otpornosti te zelenu i digitalnu tranziciju. Tom bi se provedbom trebalo doprinijeti razvoju ljudskog kapitala i poduprijeti uspješan prelaženje radnika s jednog radnog mjesta na drugo, što će, uz sredstva kohezijske politike, biti ključno za osiguravanje kohezije, poticanje zapošljavanja i produktivnosti te jačanje gospodarske i socijalne otpornosti. U tom su pogledu ciljevi rasta na razini Unije i strukturni izazovi na nacionalnoj razini, uključujući one utvrđene u preporukama za pojedine zemlje za 2019. i 2020., izuzetno su bitni. U Godišnjoj strategiji održivog rasta za 2021. predviđenoj Komunikacijom Komisije od 17. rujna 2020., u kojoj se promiču ti ciljevi, navodi se sedam vodećih inicijativa: 1. energija, 2. obnova, 3. punjenje, 4. povezivanje, 5. modernizacija, 6. ekspanzija te 7. prekvalifikacija i usavršavanje. Pritom su navedene vodeće inicijative zajednički izazovi koji zahtijevaju koordinirano ulaganje i reformu. Države članice potiču se da usmjere ulaganje u ta vodeća područja te u njima provedu reformu i dodatno integriraju vlastite vrijednosne lance. Uredbom (EU) 2021/241 predviđa se da planovi država članica europodručja za oporavak i otpornost trebaju biti usklađeni s izazovima i prioritetima utvrđenima u Preporuci Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu bi usklađenost trebalo uzeti u obzir pri procjeni planova za oporavak i otpornost.

| (5) | Europodručje treba potpornu, usklađenu, opsežnu i dosljednu kombinaciju ekonomskih politika kako bi se posljedice pandemije bolesti COVID-19 mogle ublažiti uz potpunu usklađenost sa zaštitnim mjerama iz Ugovora koje se odnose naodgovarajuće institucije. Cilj je ograničiti dugoročne negativne posljedice na tržište rada, smanjiti znatne gospodarske i socijalne razlike, ukloniti neravnoteže i druge makroekonomski značajne rizike te, u širem smislu, izbjeći negativne posljedice na potencijalni rast i stabilnost cijena te osigurati održive javne financije u srednjoročnom razdoblju. Za osiguravanje poticajnog općeg usmjerenja politika u europodručju uz financijsku je stabilnost ključna i međusobna usklađenost triju temeljnih dimenzija kombinacije politika u europodručju: monetarne, fiskalne i strukturne. |
| --- | --- |

(5)

Europodručje treba potpornu, usklađenu, opsežnu i dosljednu kombinaciju ekonomskih politika kako bi se posljedice pandemije bolesti COVID-19 mogle ublažiti uz potpunu usklađenost sa zaštitnim mjerama iz Ugovora koje se odnose naodgovarajuće institucije. Cilj je ograničiti dugoročne negativne posljedice na tržište rada, smanjiti znatne gospodarske i socijalne razlike, ukloniti neravnoteže i druge makroekonomski značajne rizike te, u širem smislu, izbjeći negativne posljedice na potencijalni rast i stabilnost cijena te osigurati održive javne financije u srednjoročnom razdoblju. Za osiguravanje poticajnog općeg usmjerenja politika u europodručju uz financijsku je stabilnost ključna i međusobna usklađenost triju temeljnih dimenzija kombinacije politika u europodručju: monetarne, fiskalne i strukturne.

| (6) | Cilj pravodobnih intervencija Europske središnje banke (ESB) u području monetarne politike očuvanje je netaknutosti kanala monetarne transmisije i srednjoročne stabilnosti cijena. ESB je najavio znatnu kupnju vrijednosnih papira javnog i privatnog sektora u okviru programa hitne kupnje zbog pandemije uspostavljenog Odlukom (EU) 2020/440 Europske središnje banke (7), u iznosu od 1 850 milijardi EUR barem do kraja ožujka 2022., te programa kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora uspostavljenog Odlukom (EU) 2016/948 Europske središnje banke (8) uz neto kupnju u iznosu od 20 milijardi EUR mjesečno, zajedno s dodatnom omotnicom u iznosu od 120 milijardi EUR do kraja 2020. ESB ujedno nudi ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja pod vrlo povoljnim uvjetima, čime podupire pozajmljivanje banaka poduzećima i kućanstvima. |
| --- | --- |

(6)

Cilj pravodobnih intervencija Europske središnje banke (ESB) u području monetarne politike očuvanje je netaknutosti kanala monetarne transmisije i srednjoročne stabilnosti cijena. ESB je najavio znatnu kupnju vrijednosnih papira javnog i privatnog sektora u okviru programa hitne kupnje zbog pandemije uspostavljenog Odlukom (EU) 2020/440 Europske središnje banke (7), u iznosu od 1 850 milijardi EUR barem do kraja ožujka 2022., te programa kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora uspostavljenog Odlukom (EU) 2016/948 Europske središnje banke (8) uz neto kupnju u iznosu od 20 milijardi EUR mjesečno, zajedno s dodatnom omotnicom u iznosu od 120 milijardi EUR do kraja 2020. ESB ujedno nudi ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja pod vrlo povoljnim uvjetima, čime podupire pozajmljivanje banaka poduzećima i kućanstvima.

| (7) | Fiskalna politika bila je vrlo ekspanzivna u 2020. te se predviđa da će u 2021. ostati poticajna na razini europodručja i nacionalnoj razini zahvaljujući, među ostalim, i nekim već najavljenim mjerama oporavka, što se ne odnosi na hitne mjere. Koordinacija nacionalnih fiskalnih politika uz puno uvažavanje Pakta o stabilnosti i rastu nužna je za učinkovit odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, održiv oporavak i pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU). Komisija je 20. ožujka 2020. zaključila da gospodarstvo Unije bilježi snažan gospodarski pad i da su ispunjeni zahtjevi za aktivaciju opće klauzule o odstupanju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Taj su zaključak 23. ožujka 2020. potvrdili ministri i ministrice financija država članica. Države članice uvele su znatne proračunske mjere za suzbijanje krize uzrokovane bolešću COVID-19 i osiguravanje potpore za osobito pogođene osobe i poduzeća, kao i izvanredne potpore za likvidnost, koja se uglavnom pruža putem jamstava poduzećima i bankama u svrhu osiguravanja dotoka kredita. Dodatna koordinirana fiskalna potpora pružit će se na razini Unije, osobito u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, a opća klauzula o odstupanju ostat će aktivirana u 2021. Komisija će u proljeće 2021. ponovno procijeniti stanje i ocijeniti primjenu opće klauzule o odstupanju, pri čemu će uvažiti ažurirane makroekonomske projekcije. |
| --- | --- |

(7)

Fiskalna politika bila je vrlo ekspanzivna u 2020. te se predviđa da će u 2021. ostati poticajna na razini europodručja i nacionalnoj razini zahvaljujući, među ostalim, i nekim već najavljenim mjerama oporavka, što se ne odnosi na hitne mjere. Koordinacija nacionalnih fiskalnih politika uz puno uvažavanje Pakta o stabilnosti i rastu nužna je za učinkovit odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, održiv oporavak i pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU). Komisija je 20. ožujka 2020. zaključila da gospodarstvo Unije bilježi snažan gospodarski pad i da su ispunjeni zahtjevi za aktivaciju opće klauzule o odstupanju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Taj su zaključak 23. ožujka 2020. potvrdili ministri i ministrice financija država članica. Države članice uvele su znatne proračunske mjere za suzbijanje krize uzrokovane bolešću COVID-19 i osiguravanje potpore za osobito pogođene osobe i poduzeća, kao i izvanredne potpore za likvidnost, koja se uglavnom pruža putem jamstava poduzećima i bankama u svrhu osiguravanja dotoka kredita. Dodatna koordinirana fiskalna potpora pružit će se na razini Unije, osobito u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, a opća klauzula o odstupanju ostat će aktivirana u 2021. Komisija će u proljeće 2021. ponovno procijeniti stanje i ocijeniti primjenu opće klauzule o odstupanju, pri čemu će uvažiti ažurirane makroekonomske projekcije.

| (8) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ima izrazito negativne gospodarske posljedice na javne financije. Čim to zdravstveni i gospodarski uvjeti dopuste, preusmjeravanjem fiskalnih politika na postizanje razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim, postupnim ukidanjem hitnih mjera, doprinijet će se osiguravanju srednjoročne fiskalne održivosti. Pri tom preusmjeravanju trebalo bi postupati s ciljem ublaživanja socijalnih posljedica krize i njezinih posljedica na tržište rada te doprinosa socijalnoj održivosti. Osobito relevantnima čine se reforme za poboljšanje strukture nacionalnih proračuna i za osiguravanje dugoročnije fiskalne održivosti, uz vođenje računa o klimatskim promjenama i zdravstvenim izazovima. Poboljšanjem strukture nacionalnih proračuna, posebice na temelju preispitivanja potrošnje i učinkovitih okvira javne nabave, može se osloboditi prijeko potreban prostor za fiskalno djelovanje. Ublaživanju klimatskih promjena i prilagodbi njima te zaštiti okoliša mogu doprinijeti i prakse izrade zelenih proračuna. Primjereni, učinkoviti i uključivi zdravstveni sustavi i sustavi socijalne zaštite pružaju prijeko potrebnu zaštitu potrebitim osobama, imaju bitnu ulogu kao automatski stabilizatori i trebali bi omogućiti očuvanje fiskalne održivosti. Ujedno se odgovarajućom provedbom i rasporedom reformi za jačanje funkcioniranja tržišta rada, kapitala, proizvoda i usluga povećava potencijalan output te izbjegava negativan kratkoročan učinak na ukupnu potražnju. |
| --- | --- |

(8)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ima izrazito negativne gospodarske posljedice na javne financije. Čim to zdravstveni i gospodarski uvjeti dopuste, preusmjeravanjem fiskalnih politika na postizanje razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim, postupnim ukidanjem hitnih mjera, doprinijet će se osiguravanju srednjoročne fiskalne održivosti. Pri tom preusmjeravanju trebalo bi postupati s ciljem ublaživanja socijalnih posljedica krize i njezinih posljedica na tržište rada te doprinosa socijalnoj održivosti. Osobito relevantnima čine se reforme za poboljšanje strukture nacionalnih proračuna i za osiguravanje dugoročnije fiskalne održivosti, uz vođenje računa o klimatskim promjenama i zdravstvenim izazovima. Poboljšanjem strukture nacionalnih proračuna, posebice na temelju preispitivanja potrošnje i učinkovitih okvira javne nabave, može se osloboditi prijeko potreban prostor za fiskalno djelovanje. Ublaživanju klimatskih promjena i prilagodbi njima te zaštiti okoliša mogu doprinijeti i prakse izrade zelenih proračuna. Primjereni, učinkoviti i uključivi zdravstveni sustavi i sustavi socijalne zaštite pružaju prijeko potrebnu zaštitu potrebitim osobama, imaju bitnu ulogu kao automatski stabilizatori i trebali bi omogućiti očuvanje fiskalne održivosti. Ujedno se odgovarajućom provedbom i rasporedom reformi za jačanje funkcioniranja tržišta rada, kapitala, proizvoda i usluga povećava potencijalan output te izbjegava negativan kratkoročan učinak na ukupnu potražnju.

| (9) | Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 sve su važnije reforme u cilju učinkovitijih i pravednijih sustava javnih prihoda. Budući da je porezni klin na rad u većini država članica europodručja i dalje visok, navedene reforme uključuju prebacivanje poreznog opterećenja na porezne osnovice koje manje štete ponudi i potražnji radne snage, produktivnosti, ulaganjima i rastu, pri čemu se tim reformama u obzir uzima povezani distribucijski učinak. Povećanom primjenom okolišnog oporezivanja i/ili drugih oblika određivanja cijena eksternalija potiče se „zelenije” ponašanje, čime se može doprinijeti održivom rastu. Mjere za borbu protiv agresivnog poreznog planiranja i izbjegavanja plaćanja poreza na međunarodnoj razini i u Uniji mogu porezne sustave učiniti učinkovitijima i pravednijima. Ujedno je zbog globalizacije okvir oporezivanja potrebno prilagoditi suvremenom i sve digitaliziranijem gospodarstvu, na razini Unije i na globalnoj razini. U okviru Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) u tijeku je rad na postizanju globalnog sporazumnog rješenja za svladavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva. |
| --- | --- |

(9)

Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 sve su važnije reforme u cilju učinkovitijih i pravednijih sustava javnih prihoda. Budući da je porezni klin na rad u većini država članica europodručja i dalje visok, navedene reforme uključuju prebacivanje poreznog opterećenja na porezne osnovice koje manje štete ponudi i potražnji radne snage, produktivnosti, ulaganjima i rastu, pri čemu se tim reformama u obzir uzima povezani distribucijski učinak. Povećanom primjenom okolišnog oporezivanja i/ili drugih oblika određivanja cijena eksternalija potiče se „zelenije” ponašanje, čime se može doprinijeti održivom rastu. Mjere za borbu protiv agresivnog poreznog planiranja i izbjegavanja plaćanja poreza na međunarodnoj razini i u Uniji mogu porezne sustave učiniti učinkovitijima i pravednijima. Ujedno je zbog globalizacije okvir oporezivanja potrebno prilagoditi suvremenom i sve digitaliziranijem gospodarstvu, na razini Unije i na globalnoj razini. U okviru Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) u tijeku je rad na postizanju globalnog sporazumnog rješenja za svladavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva.

| (10) | Zbog iznimnog stupnja neizvjesnosti koji je nastupio zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 i njezinih štetnih posljedica na ulaganje osobito je važno prioritetno provesti reforme kojima se uklanjaju uska grla u ulaganjima i ograničenja na strani ponude. Nužne su mjere za ubrzanje apsorpcije sredstava Unije te djelotvornu i učinkovitu uporabu resursa, posebice u državama članicama koje u tim područjima zaostaju i u kojima se sredstvima Unije financira znatan dio ulaganja. Reformama kojima se smanjuje administrativno opterećenje poduzeća, kao što su digitalizacija javne uprave, uključujući elektroničku identifikaciju, ili pravosudne reforme te sprečava zlouporaba sredstava, npr. korupcija, prijevare i pranje novca, može se poboljšati poslovno okruženje i poticati privatna ulaganja, otvaranje radnih mjesta i osnivanje poduzeća. |
| --- | --- |

(10)

Zbog iznimnog stupnja neizvjesnosti koji je nastupio zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 i njezinih štetnih posljedica na ulaganje osobito je važno prioritetno provesti reforme kojima se uklanjaju uska grla u ulaganjima i ograničenja na strani ponude. Nužne su mjere za ubrzanje apsorpcije sredstava Unije te djelotvornu i učinkovitu uporabu resursa, posebice u državama članicama koje u tim područjima zaostaju i u kojima se sredstvima Unije financira znatan dio ulaganja. Reformama kojima se smanjuje administrativno opterećenje poduzeća, kao što su digitalizacija javne uprave, uključujući elektroničku identifikaciju, ili pravosudne reforme te sprečava zlouporaba sredstava, npr. korupcija, prijevare i pranje novca, može se poboljšati poslovno okruženje i poticati privatna ulaganja, otvaranje radnih mjesta i osnivanje poduzeća.

| (11) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela je do znatnog pada prihoda mnogih poduzeća i predstavlja rizik za solventnost poduzeća u europodručju. Učinkoviti okviri za nesolventnost ključni su za pružanje potpore održivim poduzećima koja se suočavaju s privremenim problemima, kao i za omogućivanje urednog izlaska neodrživih poduzeća s tržišta. Poboljšanje okvira za nesolventnost može pomoći i ublaživanju vjerojatnog povećanja razine neprihodonosnih kredita i održavanju kreditiranja gospodarstva, i to olakšavanjem čišćenja bilanci banaka i poticanjem prekograničnih ulaganja u dugoročnijem razdoblju. U tom je kontekstu donesena Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća (9), čiji je cilj uvođenje minimalnih standarda u nacionalna zakonodavstva o solventnosti u svim državama članicama kako bi se dužnicima u financijskim poteškoćama zajamčila dostupnost okvira za preventivno restrukturiranje, osigurali postupci za otpust duga prezaduženih poduzetnika i poboljšala učinkovitost svih vrsta postupaka u slučaju nesolventnosti. Stoga je važno nastaviti s prenošenjem Direktive (EU) 2019/1023 u nacionalna zakonodavstva i s njezinom provedbom. Komisija je ujedno u akcijskom planu za uniju tržišta kapitala, utvrđenom u njezinoj komunikaciji od 24. rujna 2020. naslovljenoj „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća – novi akcijski plan”, najavila rad u svrhu minimalnog usklađivanja ili povećane konvergencije u ciljanim područjima temeljne nebankovne nesolventnosti. Države članice ujedno imaju prostora za dodatnu procjenu učinkovitosti i djelotvornosti vlastitih okvira za nesolventnost u skladu s najboljom međunarodnom praksom te za otklanjanje preostalih nedostataka. |
| --- | --- |

(11)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela je do znatnog pada prihoda mnogih poduzeća i predstavlja rizik za solventnost poduzeća u europodručju. Učinkoviti okviri za nesolventnost ključni su za pružanje potpore održivim poduzećima koja se suočavaju s privremenim problemima, kao i za omogućivanje urednog izlaska neodrživih poduzeća s tržišta. Poboljšanje okvira za nesolventnost može pomoći i ublaživanju vjerojatnog povećanja razine neprihodonosnih kredita i održavanju kreditiranja gospodarstva, i to olakšavanjem čišćenja bilanci banaka i poticanjem prekograničnih ulaganja u dugoročnijem razdoblju. U tom je kontekstu donesena Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća (9), čiji je cilj uvođenje minimalnih standarda u nacionalna zakonodavstva o solventnosti u svim državama članicama kako bi se dužnicima u financijskim poteškoćama zajamčila dostupnost okvira za preventivno restrukturiranje, osigurali postupci za otpust duga prezaduženih poduzetnika i poboljšala učinkovitost svih vrsta postupaka u slučaju nesolventnosti. Stoga je važno nastaviti s prenošenjem Direktive (EU) 2019/1023 u nacionalna zakonodavstva i s njezinom provedbom. Komisija je ujedno u akcijskom planu za uniju tržišta kapitala, utvrđenom u njezinoj komunikaciji od 24. rujna 2020. naslovljenoj „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća – novi akcijski plan”, najavila rad u svrhu minimalnog usklađivanja ili povećane konvergencije u ciljanim područjima temeljne nebankovne nesolventnosti. Države članice ujedno imaju prostora za dodatnu procjenu učinkovitosti i djelotvornosti vlastitih okvira za nesolventnost u skladu s najboljom međunarodnom praksom te za otklanjanje preostalih nedostataka.

| (12) | Daljnje produbljivanje jedinstvenog tržišta robe i usluga te prilagodba europodručja digitalnom dobu mogu biti glavni pokretači rasta, konvergencije i otpornosti. Zajednička valuta i jedinstveno tržište skupno doprinose stvaranju boljih uvjeta za gospodarsku stabilizaciju i dugoročan rast. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 intenzivirala je primjenu digitalnih alata, istaknula važnost digitalnog jedinstvenog tržišta i ubrzala uporabu digitalnih i bezgotovinskih načina plaćanja. Ipak, jedinstveno tržište i dalje je nepotpuno, osobito u području usluga, odnosno preciznije, području usluga maloprodaje i profesionalnih usluga. Jedinstveno tržište ima potencijal ograničiti rigidnost cijena, što bi se pozitivno odrazilo na transmisijski mehanizam monetarne politike i gospodarsku otpornost. Ujedno doprinosi i mobilnosti proizvodnih čimbenika, čime se sektorima, regijama i državama članicama omogućuje svođenje ekonomskih posljedica šokova, kao što je nezaposlenost, na najmanju moguću mjeru. Za daljnju integraciju jedinstvenog tržišta robe i usluga nužno je otkloniti sva preostala nepotrebna ograničenja, poboljšati mehanizme nadzora tržišta i poduzeti mjere za jamčenje potrebnih administrativnih kapaciteta kako bi se postigli ti ciljevi. |
| --- | --- |

(12)

Daljnje produbljivanje jedinstvenog tržišta robe i usluga te prilagodba europodručja digitalnom dobu mogu biti glavni pokretači rasta, konvergencije i otpornosti. Zajednička valuta i jedinstveno tržište skupno doprinose stvaranju boljih uvjeta za gospodarsku stabilizaciju i dugoročan rast. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 intenzivirala je primjenu digitalnih alata, istaknula važnost digitalnog jedinstvenog tržišta i ubrzala uporabu digitalnih i bezgotovinskih načina plaćanja. Ipak, jedinstveno tržište i dalje je nepotpuno, osobito u području usluga, odnosno preciznije, području usluga maloprodaje i profesionalnih usluga. Jedinstveno tržište ima potencijal ograničiti rigidnost cijena, što bi se pozitivno odrazilo na transmisijski mehanizam monetarne politike i gospodarsku otpornost. Ujedno doprinosi i mobilnosti proizvodnih čimbenika, čime se sektorima, regijama i državama članicama omogućuje svođenje ekonomskih posljedica šokova, kao što je nezaposlenost, na najmanju moguću mjeru. Za daljnju integraciju jedinstvenog tržišta robe i usluga nužno je otkloniti sva preostala nepotrebna ograničenja, poboljšati mehanizme nadzora tržišta i poduzeti mjere za jamčenje potrebnih administrativnih kapaciteta kako bi se postigli ti ciljevi.

| (13) | Reforme i ulaganja kojima se poboljšava integracija na tržištu rada te prelaženje s jednog radnog mjesta na drugo, uz poseban naglasak na digitalna i zelena radna mjesta, ključni su za povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te potporu oporavku. Krizne mjere koje su hitno poduzete na nacionalnoj razini i razini Unije ublažile su negativne gospodarske i socijalne posljedice za radnike. Istodobno je još hitnijom postala provedba niza dugotrajnih reformi: primjerice učinkovite i aktivne politike na tržištu rada, uključujući individualiziranu potporu; poboljšanje kvalitete i uključivosti sustava obrazovanja i osposobljavanja u cilju jačanja obrazovnih rezultata od rane dobi; odlučne mjere prekvalifikacije i usavršavanja te ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje odraslih i u platforme za učenje na daljinu; rješavanje problema manjka vještina; i povećanje izgleda za zapošljavanje najranjivijih segmenata radno aktivnog stanovništva, uključujući mlade i dugotrajno nezaposlene, te uklanjanje rodnog jaza. Poticanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta i poboljšanje radnih uvjeta, osobito osiguravanjem primjerenih minimalnih plaća i rješavanjem pitanja segmentiranosti tržišta rada i prepreka mobilnosti radne snage, ključni su za potporu održivom i uključivom oporavku. Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje imaju važnu ulogu u uspješnom osmišljavanju i provedbi politika. |
| --- | --- |

(13)

Reforme i ulaganja kojima se poboljšava integracija na tržištu rada te prelaženje s jednog radnog mjesta na drugo, uz poseban naglasak na digitalna i zelena radna mjesta, ključni su za povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te potporu oporavku. Krizne mjere koje su hitno poduzete na nacionalnoj razini i razini Unije ublažile su negativne gospodarske i socijalne posljedice za radnike. Istodobno je još hitnijom postala provedba niza dugotrajnih reformi: primjerice učinkovite i aktivne politike na tržištu rada, uključujući individualiziranu potporu; poboljšanje kvalitete i uključivosti sustava obrazovanja i osposobljavanja u cilju jačanja obrazovnih rezultata od rane dobi; odlučne mjere prekvalifikacije i usavršavanja te ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje odraslih i u platforme za učenje na daljinu; rješavanje problema manjka vještina; i povećanje izgleda za zapošljavanje najranjivijih segmenata radno aktivnog stanovništva, uključujući mlade i dugotrajno nezaposlene, te uklanjanje rodnog jaza. Poticanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta i poboljšanje radnih uvjeta, osobito osiguravanjem primjerenih minimalnih plaća i rješavanjem pitanja segmentiranosti tržišta rada i prepreka mobilnosti radne snage, ključni su za potporu održivom i uključivom oporavku. Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje imaju važnu ulogu u uspješnom osmišljavanju i provedbi politika.

| (14) | Pristup odgovarajućim, uključivim i održivim zdravstvenim sustavima i sustavima socijalne zaštite, koji djeluju kao automatski stabilizatori tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, važan je čimbenik gospodarske i socijalne otpornosti. Pristup tim sustavima koristan je za održavanje socijalne kohezije, dostojanstvenog životnog standarda i dobrog zdravlja stanovništva, što je ključno za gospodarstvo s produktivnom radnom snagom, te rješavanje problema siromaštva i socijalne isključenosti. Ulaganja kojima se podupiru zdravstvene reforme i otpornost zdravstvenih sustava moraju ostati prioritet država članica. Provedba europskog stupa socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 2017., ključna je za usmjeravanje politika. U okviru suočavanja s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 postalo je još važnije osigurati odgovarajuću socijalnu zaštitu za sve osobe, u smislu kvalitetne zdravstvene i dugotrajne skrbi i zamjenskog dohotka za sve radnike, uključujući radnike s netipičnim ugovorima i samozaposlene osobe. Mnoge države članice donijele su privremene mjere potpore dohotku i mjere socijalne pomoći u korist ranjivih skupina s vrlo niskim primanjima i radnika koji nemaju pravo na naknadu za nezaposlenost. Poduzete mjere odnose se na naknade, uvjete prihvatljivosti i dodatne usluge u naravi. Jačanje primjerenosti i obuhvata sustava socijalne zaštite potrebno je provesti s ciljem osiguravanja dugoročne održivosti javnih financija i međugeneracijske pravednosti. |
| --- | --- |

(14)

Pristup odgovarajućim, uključivim i održivim zdravstvenim sustavima i sustavima socijalne zaštite, koji djeluju kao automatski stabilizatori tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, važan je čimbenik gospodarske i socijalne otpornosti. Pristup tim sustavima koristan je za održavanje socijalne kohezije, dostojanstvenog životnog standarda i dobrog zdravlja stanovništva, što je ključno za gospodarstvo s produktivnom radnom snagom, te rješavanje problema siromaštva i socijalne isključenosti. Ulaganja kojima se podupiru zdravstvene reforme i otpornost zdravstvenih sustava moraju ostati prioritet država članica. Provedba europskog stupa socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 2017., ključna je za usmjeravanje politika. U okviru suočavanja s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 postalo je još važnije osigurati odgovarajuću socijalnu zaštitu za sve osobe, u smislu kvalitetne zdravstvene i dugotrajne skrbi i zamjenskog dohotka za sve radnike, uključujući radnike s netipičnim ugovorima i samozaposlene osobe. Mnoge države članice donijele su privremene mjere potpore dohotku i mjere socijalne pomoći u korist ranjivih skupina s vrlo niskim primanjima i radnika koji nemaju pravo na naknadu za nezaposlenost. Poduzete mjere odnose se na naknade, uvjete prihvatljivosti i dodatne usluge u naravi. Jačanje primjerenosti i obuhvata sustava socijalne zaštite potrebno je provesti s ciljem osiguravanja dugoročne održivosti javnih financija i međugeneracijske pravednosti.

| (15) | Premda je posljednjih godina ostvaren znatan napredak, gospodarske posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 ponovno su opteretile financijski sektor. U odnosu na stanje koje je prethodilo početku svjetske financijske krize, banke u europodručju raspolagale su na početku aktualne krize većim kapacitetima za pokrivanje gubitaka. Zahvaljujući toj činjenici, kao i kombinaciji s mjerama monetarne i fiskalne politike, izbjegnuto je pooštravanje uvjeta financiranja na tržištu nakon početne faze krize te je osigurano neprekinuto kreditiranje privatnog sektora. Kriza će vjerojatno dodatno opteretiti ionako nisku razinu profitabilnosti banaka i udio neprihodonosnih kredita. Takav razvoj događaja mogao bi otežati kreditiranje gospodarstva, a ono je ključno za oporavak. Razvoj sekundarnih tržišta neprihodonosnih kredita i, prema potrebi, učinkovito djelovanje nacionalnih društava za upravljanje imovinom i reforma okvirâ za nesolventnost osobito su važni za postizanje napretka u tom području i rješavanje strukturnih problema niske profitabilnosti. Brze i opsežne intervencije politika doprinose povjerenju i očuvanju makrofinancijske stabilnosti. Programi državnih jamstava za kredite pomažu održavanju kreditiranja gospodarstva, zaštiti poduzeća i smanjenju povratnih veza s bankovnim sektorom, ali predstavljaju i nepredviđene obveze za proračune država članica. Produljenje moratorija na nesolventnost te restrukturiranje neprihodonosnih kredita podrazumijevaju postizanje osjetljive ravnoteže između osiguravanja nastavka potpore održivim poduzećima i rizika od pogrešnog usmjeravanja sredstava, povećanih gubitaka u slučaju mogućeg stečaja i povećane razine nejasnoća u pogledu osnovne kreditne kvalitete. |
| --- | --- |

(15)

Premda je posljednjih godina ostvaren znatan napredak, gospodarske posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 ponovno su opteretile financijski sektor. U odnosu na stanje koje je prethodilo početku svjetske financijske krize, banke u europodručju raspolagale su na početku aktualne krize većim kapacitetima za pokrivanje gubitaka. Zahvaljujući toj činjenici, kao i kombinaciji s mjerama monetarne i fiskalne politike, izbjegnuto je pooštravanje uvjeta financiranja na tržištu nakon početne faze krize te je osigurano neprekinuto kreditiranje privatnog sektora. Kriza će vjerojatno dodatno opteretiti ionako nisku razinu profitabilnosti banaka i udio neprihodonosnih kredita. Takav razvoj događaja mogao bi otežati kreditiranje gospodarstva, a ono je ključno za oporavak. Razvoj sekundarnih tržišta neprihodonosnih kredita i, prema potrebi, učinkovito djelovanje nacionalnih društava za upravljanje imovinom i reforma okvirâ za nesolventnost osobito su važni za postizanje napretka u tom području i rješavanje strukturnih problema niske profitabilnosti. Brze i opsežne intervencije politika doprinose povjerenju i očuvanju makrofinancijske stabilnosti. Programi državnih jamstava za kredite pomažu održavanju kreditiranja gospodarstva, zaštiti poduzeća i smanjenju povratnih veza s bankovnim sektorom, ali predstavljaju i nepredviđene obveze za proračune država članica. Produljenje moratorija na nesolventnost te restrukturiranje neprihodonosnih kredita podrazumijevaju postizanje osjetljive ravnoteže između osiguravanja nastavka potpore održivim poduzećima i rizika od pogrešnog usmjeravanja sredstava, povećanih gubitaka u slučaju mogućeg stečaja i povećane razine nejasnoća u pogledu osnovne kreditne kvalitete.

| (16) | Dovršetak ustroja ekonomske i monetarne unije ostaje ključan element. Uklanjanjem preostalih praznina mogle bi se dodatno povećati stabilnost i otpornost europodručja te, posljedično, ojačati međunarodna uloga eura, koji je posljednjih godina općenito ostao stabilan. Pritom bi pri daljnjem postupanju trebalo uzeti u obzir pouke stečene u okviru sveobuhvatnog odgovora europskih gospodarskih politika na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Pored kratkoročnog stabilizirajućeg učinka i uloge u podupiranju oporavka, instrument Next Generation EU ima potencijal za dugoročniji utjecaj na ekonomsku i monetarnu uniju stimuliranjem ulaganja kojima se potiče rast i strukturnih reformi te jačanjem otpornosti europodručja na buduće šokove. Izdavanje znatnog obujma dužničkih instrumenata denominiranih u eurima, među ostalim, zelenih i socijalnih obveznica, povećat će dubinu i likvidnost tržišta visokokvalitetnih dužničkih vrijednosnih papira denominiranih u eurima te može ojačati međunarodnu ulogu eura. Ekonomskoj i monetarnoj uniji, međutim, i dalje nedostaju važni elementi, kao što su dovršena bankovna unija i produbljena unija tržišta kapitala. Ostaje ključnim i jačanje bankovne unije. Potrebno je s time u vezi bez odgode, na sporazumnoj osnovi i s jednakom razinom ambicije, nastaviti rad na svim elementima, među ostalim elementima o kojima se raspravljalo u okviru Radne skupine na visokoj razini za europski sustav osiguranja depozita. Nastavak provedbe paketa reformi Europskog nadzornog mehanizma i, s obzirom na napredak u smanjenju rizika i dodatne mjere navedene u izjavi Euroskupine od 30. studenoga 2020., ubrzavanje stupanja na snagu zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju, uspostavljenog Uredbom (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (10), do početka 2022. predstavljaju još jedan važan korak prema dovršetku bankovne unije i jačanju ekonomske i monetarne unije. Trebalo bi nastaviti s radom na rješenjima kojima se nadilaze ograničenja postojećeg sustava za osiguravanje likvidnosti pri sanaciji. Produbljivanje unije tržišta kapitala ključan je prioritet, što je vidljivo iz novog akcijskog plana iz rujna 2020. Snažna i otporna ekonomska i monetarna unija bit će važna i za jačanje međunarodne uloge eura i osiguravanje ekonomske i financijske autonomije Unije, kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije od 19. siječnja 2021. naslovljenoj „Europski gospodarski i financijski sustav: Poticanje otvorenosti, snage i otpornosti”, uz potpuno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije te ostvarivanje na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice izvan europodručja, |
| --- | --- |

(16)

Dovršetak ustroja ekonomske i monetarne unije ostaje ključan element. Uklanjanjem preostalih praznina mogle bi se dodatno povećati stabilnost i otpornost europodručja te, posljedično, ojačati međunarodna uloga eura, koji je posljednjih godina općenito ostao stabilan. Pritom bi pri daljnjem postupanju trebalo uzeti u obzir pouke stečene u okviru sveobuhvatnog odgovora europskih gospodarskih politika na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Pored kratkoročnog stabilizirajućeg učinka i uloge u podupiranju oporavka, instrument Next Generation EU ima potencijal za dugoročniji utjecaj na ekonomsku i monetarnu uniju stimuliranjem ulaganja kojima se potiče rast i strukturnih reformi te jačanjem otpornosti europodručja na buduće šokove. Izdavanje znatnog obujma dužničkih instrumenata denominiranih u eurima, među ostalim, zelenih i socijalnih obveznica, povećat će dubinu i likvidnost tržišta visokokvalitetnih dužničkih vrijednosnih papira denominiranih u eurima te može ojačati međunarodnu ulogu eura. Ekonomskoj i monetarnoj uniji, međutim, i dalje nedostaju važni elementi, kao što su dovršena bankovna unija i produbljena unija tržišta kapitala. Ostaje ključnim i jačanje bankovne unije. Potrebno je s time u vezi bez odgode, na sporazumnoj osnovi i s jednakom razinom ambicije, nastaviti rad na svim elementima, među ostalim elementima o kojima se raspravljalo u okviru Radne skupine na visokoj razini za europski sustav osiguranja depozita. Nastavak provedbe paketa reformi Europskog nadzornog mehanizma i, s obzirom na napredak u smanjenju rizika i dodatne mjere navedene u izjavi Euroskupine od 30. studenoga 2020., ubrzavanje stupanja na snagu zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju, uspostavljenog Uredbom (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (10), do početka 2022. predstavljaju još jedan važan korak prema dovršetku bankovne unije i jačanju ekonomske i monetarne unije. Trebalo bi nastaviti s radom na rješenjima kojima se nadilaze ograničenja postojećeg sustava za osiguravanje likvidnosti pri sanaciji. Produbljivanje unije tržišta kapitala ključan je prioritet, što je vidljivo iz novog akcijskog plana iz rujna 2020. Snažna i otporna ekonomska i monetarna unija bit će važna i za jačanje međunarodne uloge eura i osiguravanje ekonomske i financijske autonomije Unije, kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije od 19. siječnja 2021. naslovljenoj „Europski gospodarski i financijski sustav: Poticanje otvorenosti, snage i otpornosti”, uz potpuno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije te ostvarivanje na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice izvan europodručja,

PREPORUČUJE da u 2021. i 2022. države članice europodručja pojedinačno, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, i zajednički u okviru Euroskupine poduzmu sljedeće:

| 1. | osiguraju usmjerenosti politika na potporu oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Budući da i dalje traje izvanredno zdravstveno stanje, donesu fiskalne politike koje u svim državama članicama europodručja ostaju poticajne tijekom 2021. Donesu mjere politika koje su prilagođene okolnostima u pojedinačnim zemljama te pravodobne, privremene i ciljane. Nastave koordinirati djelovanja kako bi se učinkovito borile protiv pandemije bolesti COVID-19 te podupirale gospodarstvo i održiv oporavak. Čim to dopuste epidemiološke i gospodarske okolnosti, postupno ukinu hitne mjere, istodobno suzbijajući posljedice krize na društvo i tržište rada. Provode fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija te osiguravanja održivosti duga uz jačanje ulaganja. Provode reforme kojima se za potrebe svih osoba poboljšava pokrivenost uslugama zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite te primjerenost i održivost tih sustava. Posvete posebnu pozornost kvaliteti proračunskih mjera. Poboljšaju okvire javne nabave i upravljanje javnim financijama, uključujući posebice okvire za ulaganja te primjenu alata za izradu zelenih proračuna. Koriste preispitivanja potrošnje za bolje usmjeravanje javnih rashoda na potrebe oporavka i otpornosti. |
| --- | --- |

1.

osiguraju usmjerenosti politika na potporu oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Budući da i dalje traje izvanredno zdravstveno stanje, donesu fiskalne politike koje u svim državama članicama europodručja ostaju poticajne tijekom 2021. Donesu mjere politika koje su prilagođene okolnostima u pojedinačnim zemljama te pravodobne, privremene i ciljane. Nastave koordinirati djelovanja kako bi se učinkovito borile protiv pandemije bolesti COVID-19 te podupirale gospodarstvo i održiv oporavak. Čim to dopuste epidemiološke i gospodarske okolnosti, postupno ukinu hitne mjere, istodobno suzbijajući posljedice krize na društvo i tržište rada. Provode fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija te osiguravanja održivosti duga uz jačanje ulaganja. Provode reforme kojima se za potrebe svih osoba poboljšava pokrivenost uslugama zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite te primjerenost i održivost tih sustava. Posvete posebnu pozornost kvaliteti proračunskih mjera. Poboljšaju okvire javne nabave i upravljanje javnim financijama, uključujući posebice okvire za ulaganja te primjenu alata za izradu zelenih proračuna. Koriste preispitivanja potrošnje za bolje usmjeravanje javnih rashoda na potrebe oporavka i otpornosti.

| 2. | dodatno ojačaju konvergenciju, otpornost te održivi i uključiv rast. Ublaže rizik od povećanja razlika, a gospodarsku i socijalnu otpornost u europodručju ojačaju daljnjim rješavanjem strukturnih izazova i provedbom reformi kojima se jačaju produktivnost i zapošljavanje, osigurava neometano preusmjeravanje resursa i poboljšava funkcioniranje tržištâ i javne uprave te povećava razina javnih ulaganja i potiču privatna ulaganja, s ciljem potpore pravičnom i uključivom oporavku u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Nastave s integracijom jedinstvenog tržišta robe i usluga, uključujući digitalno jedinstveno tržište, uklanjanjem nepotrebnih ograničenja, unapređenjem nadzora tržišta i jamčenjem dostatnih administrativnih kapaciteta. Na tržištu rada provode učinkovite i aktivne politike te podupiru prelaženje s jednog radnog mjesta na drugo, osobito prema radnim mjestima u zelenom i digitalnom gospodarstvu. Potiču pravične radne uvjete, suzbiju segmentiranost tržišta rada te ojačaju uključivost. Osiguraju učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera u donošenju politika te ojačaju socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje. Ojačaju uključive sustave obrazovanja i osposobljavanja te povećaju ulaganja u razvoj vještina kako bi se riješio problem njihova manjka. U vezi s OECD-ovim uključivim okvirom o smanjenju porezne osnovice i premještanju dobiti nastave unutar Vijeća raditi na globalnom sporazumnom rješenju kako bi se svladali porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva, pri čemu se postizanje dogovora u okviru navedenog foruma očekuje do sredine 2021. Obave odgovarajuće pripreme za daljnje postupanje u svrhu odgovora na porezne izazove koji proizlaze iz digitalnoga gospodarstva, među ostalim i u slučaju nepostizanja međunarodnog sporazumnog rješenja do sredine 2021. Ostvare dodatan napredak u pogledu suzbijanja agresivnog poreznog planiranja, smanjenja poreznog klina i podupiranja prijelaza na određivanje cijena ugljika i okolišno oporezivanje. |
| --- | --- |

2.

dodatno ojačaju konvergenciju, otpornost te održivi i uključiv rast. Ublaže rizik od povećanja razlika, a gospodarsku i socijalnu otpornost u europodručju ojačaju daljnjim rješavanjem strukturnih izazova i provedbom reformi kojima se jačaju produktivnost i zapošljavanje, osigurava neometano preusmjeravanje resursa i poboljšava funkcioniranje tržištâ i javne uprave te povećava razina javnih ulaganja i potiču privatna ulaganja, s ciljem potpore pravičnom i uključivom oporavku u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Nastave s integracijom jedinstvenog tržišta robe i usluga, uključujući digitalno jedinstveno tržište, uklanjanjem nepotrebnih ograničenja, unapređenjem nadzora tržišta i jamčenjem dostatnih administrativnih kapaciteta. Na tržištu rada provode učinkovite i aktivne politike te podupiru prelaženje s jednog radnog mjesta na drugo, osobito prema radnim mjestima u zelenom i digitalnom gospodarstvu. Potiču pravične radne uvjete, suzbiju segmentiranost tržišta rada te ojačaju uključivost. Osiguraju učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera u donošenju politika te ojačaju socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje. Ojačaju uključive sustave obrazovanja i osposobljavanja te povećaju ulaganja u razvoj vještina kako bi se riješio problem njihova manjka. U vezi s OECD-ovim uključivim okvirom o smanjenju porezne osnovice i premještanju dobiti nastave unutar Vijeća raditi na globalnom sporazumnom rješenju kako bi se svladali porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva, pri čemu se postizanje dogovora u okviru navedenog foruma očekuje do sredine 2021. Obave odgovarajuće pripreme za daljnje postupanje u svrhu odgovora na porezne izazove koji proizlaze iz digitalnoga gospodarstva, među ostalim i u slučaju nepostizanja međunarodnog sporazumnog rješenja do sredine 2021. Ostvare dodatan napredak u pogledu suzbijanja agresivnog poreznog planiranja, smanjenja poreznog klina i podupiranja prijelaza na određivanje cijena ugljika i okolišno oporezivanje.

| 3. | ojačaju nacionalne institucionalne okvire. Prioritetno nastave provoditi reforme u svrhu uklanjanja uskih grla za ulaganja i osiguravanja učinkovite i pravodobne uporabe sredstava Unije, među ostalim iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Ojačaju učinkovitost i digitalizaciju javne uprave, uključujući pravosudne i zdravstvene sustave, te javnih službi za zapošljavanje. Smanje administrativno opterećenje poduzeća i poboljšaju poslovno okruženje. Nastave s poboljšavanjem okvira za borbu protiv prijevare i korupcije te za sprečavanje pranja novca i financiranje terorizma. Promiču konkretna djelovanja za poboljšanje učinkovitosti, djelotvornosti i proporcionalnosti okvirâ za nesolventnost, riješe problem neprihodujućih izloženosti i osiguraju učinkovitu raspodjelu kapitala. |
| --- | --- |

3.

ojačaju nacionalne institucionalne okvire. Prioritetno nastave provoditi reforme u svrhu uklanjanja uskih grla za ulaganja i osiguravanja učinkovite i pravodobne uporabe sredstava Unije, među ostalim iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Ojačaju učinkovitost i digitalizaciju javne uprave, uključujući pravosudne i zdravstvene sustave, te javnih službi za zapošljavanje. Smanje administrativno opterećenje poduzeća i poboljšaju poslovno okruženje. Nastave s poboljšavanjem okvira za borbu protiv prijevare i korupcije te za sprečavanje pranja novca i financiranje terorizma. Promiču konkretna djelovanja za poboljšanje učinkovitosti, djelotvornosti i proporcionalnosti okvirâ za nesolventnost, riješe problem neprihodujućih izloženosti i osiguraju učinkovitu raspodjelu kapitala.

| 4. | osiguraju makrofinancijsku stabilnost. Očuvaju kanale kreditiranja gospodarstva i mjere za potporu održivim poduzećima dokle god je to potrebno tijekom ove dosad nezabilježene krize uzrokovane bolešću COVID-19. U bankovnom sektoru očuvaju dobre bilance, među ostalim daljnjim rješavanjem problema neprihodonosnih kredita, primjerice razvojem sekundarnih tržišta takvih kredita. |
| --- | --- |

4.

osiguraju makrofinancijsku stabilnost. Očuvaju kanale kreditiranja gospodarstva i mjere za potporu održivim poduzećima dokle god je to potrebno tijekom ove dosad nezabilježene krize uzrokovane bolešću COVID-19. U bankovnom sektoru očuvaju dobre bilance, među ostalim daljnjim rješavanjem problema neprihodonosnih kredita, primjerice razvojem sekundarnih tržišta takvih kredita.

| 5. | dovrše ekonomsku i monetarnu uniju i ojačaju međunarodnu ulogu eura. Kako bi se povećala otpornost europodručja ostvare napredak u produbljivanju ekonomske i monetarne unije, i to dovršetkom bankovne unije, nastavkom rada, bez odgode i s jednakom razinom ambicije, na svim elementima, među ostalim elementima o kojima se raspravljalo u okviru Radne skupine na visokoj razini za Europski sustav osiguranja depozita, te produbljivanjem unije tržišta kapitala, kao i potporom inicijativama za provedbu politika u pogledu digitalnog financiranja, financiranja malih ulagatelja i održivog financiranja. Nastave rad na rješenjima kojima se nadilaze ograničenja postojećeg sustava za osiguravanje likvidnosti pri sanaciji te na jačanju Unijinog regulatornog i nadzornog okvira, među ostalim osiguravanjem dosljednog i djelotvornog nadzora i izvršavanja pravilâ za sprečavanje pranja novca. |
| --- | --- |

5.

dovrše ekonomsku i monetarnu uniju i ojačaju međunarodnu ulogu eura. Kako bi se povećala otpornost europodručja ostvare napredak u produbljivanju ekonomske i monetarne unije, i to dovršetkom bankovne unije, nastavkom rada, bez odgode i s jednakom razinom ambicije, na svim elementima, među ostalim elementima o kojima se raspravljalo u okviru Radne skupine na visokoj razini za Europski sustav osiguranja depozita, te produbljivanjem unije tržišta kapitala, kao i potporom inicijativama za provedbu politika u pogledu digitalnog financiranja, financiranja malih ulagatelja i održivog financiranja. Nastave rad na rješenjima kojima se nadilaze ograničenja postojećeg sustava za osiguravanje likvidnosti pri sanaciji te na jačanju Unijinog regulatornog i nadzornog okvira, među ostalim osiguravanjem dosljednog i djelotvornog nadzora i izvršavanja pravilâ za sprečavanje pranja novca.

U okviru daljnjeg postupanja u vezi s produbljivanjem ekonomske i monetarne unije trebalo bi uzeti u obzir pouke stečene u okviru sveobuhvatnog odgovora gospodarskih politika Unije na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Napretkom u produbljivanju ekonomske i monetarne unije, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije i postupanje na otvoren i transparentan način prema državama članicama izvan europodručja, doprinijet će se jačanju međunarodne uloge eura i globalnom promicanju gospodarskih interesa Unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2021.

Za Vijeće

ministar financija

Andrej ŠIRCELJ

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EU) 2020/672 od 19. svibnja 2020. o uspostavi Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 (SL L 159, 20.5.2020., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Odluka (EU) 2020/440 Europske središnje banke od 24. ožujka 2020. o privremenom hitnom programu kupnje zbog pandemije (ESB/2020/17) (SL L 91, 25.3.2020., str. 1.).

7

(8)  Odluka (EU) 2016/948 Europske središnje banke od 1. lipnja 2016. o provedbi programa kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora (ESB/2016/16) (SL L 157 15.6.2016., str. 28.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o okvirima za preventivno restrukturiranje, otpustu duga i zabranama te o mjerama za povećanje učinkovitosti postupaka koji se odnose na restrukturiranje, nesolventnost i otpust duga i o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o restrukturiranju i nesolventnosti) (SL L 172, 26.6.2019., str.18.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.).

10

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 283/8

---

Tečajna lista eura (1)

14. srpnja 2021.

(2021/C 283/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1812 |
| JPY | japanski jen | 130,30 |
| DKK | danska kruna | 7,4376 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85158 |
| SEK | švedska kruna | 10,2050 |
| CHF | švicarski franak | 1,0840 |
| ISK | islandska kruna | 146,30 |
| NOK | norveška kruna | 10,3320 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,646 |
| HUF | mađarska forinta | 358,08 |
| PLN | poljski zlot | 4,5736 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9287 |
| TRY | turska lira | 10,1485 |
| AUD | australski dolar | 1,5817 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4732 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1742 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6819 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5990 |
| KRW | južnokorejski von | 1 355,24 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,2975 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6268 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4928 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 107,91 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9616 |
| PHP | filipinski pezo | 59,365 |
| RUB | ruski rubalj | 87,4789 |
| THB | tajlandski baht | 38,525 |
| BRL | brazilski real | 6,0591 |
| MXN | meksički pezo | 23,5734 |
| INR | indijska rupija | 87,9885 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1812

JPY

japanski jen

130,30

DKK

danska kruna

7,4376

GBP

funta sterlinga

0,85158

SEK

švedska kruna

10,2050

CHF

švicarski franak

1,0840

ISK

islandska kruna

146,30

NOK

norveška kruna

10,3320

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,646

HUF

mađarska forinta

358,08

PLN

poljski zlot

4,5736

RON

rumunjski novi leu

4,9287

TRY

turska lira

10,1485

AUD

australski dolar

1,5817

CAD

kanadski dolar

1,4732

HKD

hongkonški dolar

9,1742

NZD

novozelandski dolar

1,6819

SGD

singapurski dolar

1,5990

KRW

južnokorejski von

1 355,24

ZAR

južnoafrički rand

17,2975

CNY

kineski renminbi-juan

7,6268

HRK

hrvatska kuna

7,4928

IDR

indonezijska rupija

17 107,91

MYR

malezijski ringit

4,9616

PHP

filipinski pezo

59,365

RUB

ruski rubalj

87,4789

THB

tajlandski baht

38,525

BRL

brazilski real

6,0591

MXN

meksički pezo

23,5734

INR

indijska rupija

87,9885

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 283/9

---

Pozivi na podnošenje prijedloga i povezane aktivnosti obuhvaćene programom rada Europskog istraživačkog vijeća za 2022. u okviru programa Obzor Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije (2021. – 2027.)

(2021/C 283/03)

Objavljuje se poziv na podnošenje prijedloga i pokretanje povezanih aktivnosti obuhvaćenih programom rada Europskog istraživačkog vijeća (ERC) za 2022. u okviru programa Obzor Europa (Odluka Vijeća (EU) 2021/764 o uspostavi posebnog programa za provedbu programa Obzor Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje od 2021. do 2027., donesena 12. svibnja 2021.) i na temelju Odluke Komisije 2021/C 234 I/03 donesene 12. svibnja 2021. o uspostavi Europskog istraživačkog vijeća za Obzor Europa i stavljanju izvan snage Odluke C(2013) 8915.

Komisija je Odlukom C(2021) 4860 od 14. srpnja 2021. donijela program rada ERC-a za 2022.

Prijedlozi se podnose za navedene pozive.

Program rada ERC-a za 2022., uključujući rokove i proračun, dostupan je na internetskoj stranici o financiranju i natječajima (portal „Funding & Tender Opportunities”) uz informacije o pozivima i povezanim aktivnostima te informacije o postupku podnošenja prijedloga namijenjene podnositeljima prijedloga: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 283/10

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 283/04)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Mirova-Eurofideme 4 („MEF 4”, Francuska), kojim upravlja Mirova (Francuska), a pod krajnjom je kontrolom poduzetnika BPCE (Francuska) |
| --- | --- |

—

Mirova-Eurofideme 4 („MEF 4”, Francuska), kojim upravlja Mirova (Francuska), a pod krajnjom je kontrolom poduzetnika BPCE (Francuska)

| — | Caisse des Dépôts et des Consignations („CDC”, Francuska) |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et des Consignations („CDC”, Francuska)

| — | 3i EOPF France Topc S.à.r.l („3i EOPF Topco”, Luksemburg), pod kontrolom poduzetnika 3i Group plc („3i”, Ujedinjena Kraljevina) |
| --- | --- |

—

3i EOPF France Topc S.à.r.l („3i EOPF Topco”, Luksemburg), pod kontrolom poduzetnika 3i Group plc („3i”, Ujedinjena Kraljevina)

| — | NeoT Green Mobility („NGM”, Francuska), pod kontrolom poduzetnika Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance i CDC. |
| --- | --- |

—

NeoT Green Mobility („NGM”, Francuska), pod kontrolom poduzetnika Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance i CDC.

Poduzetnici 3i EOPF Topco, MEF 4 i CDC stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom NGM.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | MEF 4: francusko društvo kojim upravlja Mirova, francusko društvo za upravljanje pod krajnjom kontrolom poduzetnika BPCE, čije su aktivnosti financiranja i ulaganja preko Mirove usmjerene na rješenja održivog razvoja u sektorima mobilnosti, energetike, zgrada i gradova, potrošnje, resursa, zdravstva, informacijskih i komunikacijskih tehnologija te financija. BPCE posluje u bankarskom sektoru i sektoru osiguranja |
| --- | --- |

—

MEF 4: francusko društvo kojim upravlja Mirova, francusko društvo za upravljanje pod krajnjom kontrolom poduzetnika BPCE, čije su aktivnosti financiranja i ulaganja preko Mirove usmjerene na rješenja održivog razvoja u sektorima mobilnosti, energetike, zgrada i gradova, potrošnje, resursa, zdravstva, informacijskih i komunikacijskih tehnologija te financija. BPCE posluje u bankarskom sektoru i sektoru osiguranja

| — | CDC: francuska javna ustanova s posebnim pravnim statusom, uređenim člancima L. 518–2 i dalje Monetarnog i financijskog zakonika, koja obavlja zadaće od općeg interesa za potporu javnim politikama koje provode državna i lokalna tijela, a preko svojih društava kćeri obavlja aktivnosti otvorene za tržišno natjecanje u sljedećim područjima: i. okoliš i energija, ii. stanovanje i nekretnine, iii. ulaganja i kapitalna ulaganja te iv. usluge (putnički prijevoz, izgradnja infrastrukture, upravljanje skijalištima i odmaralištima, poštanske usluge, bankarske usluge i usluge osiguranja) |
| --- | --- |

—

CDC: francuska javna ustanova s posebnim pravnim statusom, uređenim člancima L. 518–2 i dalje Monetarnog i financijskog zakonika, koja obavlja zadaće od općeg interesa za potporu javnim politikama koje provode državna i lokalna tijela, a preko svojih društava kćeri obavlja aktivnosti otvorene za tržišno natjecanje u sljedećim područjima: i. okoliš i energija, ii. stanovanje i nekretnine, iii. ulaganja i kapitalna ulaganja te iv. usluge (putnički prijevoz, izgradnja infrastrukture, upravljanje skijalištima i odmaralištima, poštanske usluge, bankarske usluge i usluge osiguranja)

| — | 3i EOPF Topco: luksemburško društvo pod krajnjom kontrolom 3i, društva za upravljanje ulaganjima uvrštenog na Londonsku burzu (FTSE 100), specijaliziranog za upravljanje infrastrukturom i privatnim vlasničkim kapitalom u Europi, Aziji i Sjevernoj Americi |
| --- | --- |

—

3i EOPF Topco: luksemburško društvo pod krajnjom kontrolom 3i, društva za upravljanje ulaganjima uvrštenog na Londonsku burzu (FTSE 100), specijaliziranog za upravljanje infrastrukturom i privatnim vlasničkim kapitalom u Europi, Aziji i Sjevernoj Americi

| — | NGM: francusko društvo koje se bavi razvojem, financiranjem i upravljanjem projektima električne mobilnosti, uglavnom u Francuskoj. |
| --- | --- |

—

NGM: francusko društvo koje se bavi razvojem, financiranjem i upravljanjem projektima električne mobilnosti, uglavnom u Francuskoj.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| Europska komisija |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIJA |

Europska komisija

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIJA

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 283/12

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2021/C 283/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od dana ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA”

EU br.: PGI-HU-02493 – 8. ožujka 2019.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv (ZOI-ja ili ZOZP-a)

„Fertőd vidéki sárgarépa”

2.   Država članica ili treća zemlja

Mađarska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u svježem ili prerađenom obliku

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Fertőd vidéki sárgarépa” odnosi se na mrkvu koja se proizvodi uzgojem vrste Daucus carota L. Upotrebljava se sorta Fertődi vörös te sorte Napa i Napoli, koje pripadaju vrsti kultivara Nantes.

Pri stavljanju na tržište mrkva „Fertőd vidéki sárgarépa” valjkasta je ili stožasta oblika, dužine između 150 i 250 mm, promjera između 15 i 40 mm i težine između 50 i 150 g te nema sekundarnog korijenja ili korijenja na vrhu. Korijen je jarko crven, dug i gladak, bez izdanaka ili pukotina. Mrkva „Fertőd vidéki sárgarépa” odlikuje se blago slatkim okusom, a od drugih se mrkava razlikuje po tome što je crvenija i slađa, snažnog okusa te duga, glatka i bez izdanaka.

Kemijski su parametri mrkve „Fertőd vidéki sárgarépa” sljedeći:

| — | sadržaj šećera: najmanje 5 mg/100 g svježeg proizvoda, |
| --- | --- |

—

sadržaj šećera: najmanje 5 mg/100 g svježeg proizvoda,

| — | sadržaj kalcija: najmanje 40 mg/100 g svježeg proizvoda, |
| --- | --- |

—

sadržaj kalcija: najmanje 40 mg/100 g svježeg proizvoda,

| — | sadržaj fosfora: najmanje 30 mg/100 g svježeg proizvoda. |
| --- | --- |

—

sadržaj fosfora: najmanje 30 mg/100 g svježeg proizvoda.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

| | — |
| --- | --- |

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Mrkva „Fertőd vidéki sárgarépa” uzgaja se i vadi na zemljopisnom području definiranom u točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

| | — |
| --- | --- |

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

| | — |
| --- | --- |

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno se područje nalazi unutar administrativnih granica sela Hegykő i Fertőhomok u županiji Győr-Moson-Sopron u mađarskom Zapadnom Podunavlju, sjeverno od glavne ceste koja prolazi kroz ta sela i južno od Nežiderskog jezera.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost proizvoda i zemljopisnog područja temelji se na kvaliteti proizvoda.

Vrsta mrkve koja se uzgaja uz Nežidersko jezero poznata je i popularna već približno 200 godina. Mrkva „Fertőd vidéki sárgarépa” razlikuje se od mrkava uzgojenih drugdje u Mađarskoj po tome što je crvenija i slađa, snažnog okusa te duga, glatka i bez izdanaka. Ta je posebnost posljedica utjecaja tla te klime Nežiderskog jezera i predgorja Alpa. Otkako su poduzete mjere za obranu od poplava, rahlo, slojevito svježe tlo isušenog dna jezera omogućuje korjenastom povrću da razvije dubok i gladak korijen bez izdanaka.

Rubni dijelovi sela Hegykő i Fertőhomok isušena su područja Nežiderskog jezera. Tamošnja se tla odlikuju heterogenim položajem koji podsjeća na mozaik, profilom prošaranim aluvijalnim slojevima, iznimno raznolikim mehaničkim sastavom, visokim udjelom CaCO3 i lužnatošću, koja je ponegdje i visoka.

Prirodna kretanja vode oduvijek su utjecala na formiranje tala u bazenu Nežiderskog jezera. Kada je razina vode visoka, Nežidersko jezero često poplavi niža područja ili pak pušu nemilosrdni sjeverni vjetrovi koji na poplavljena područja donose otopljene soli i suspendirane čestice pijeska, mulja i gline. Glavni čimbenici koji utječu na formiranje tla na tom području stoga su taloženje i ravnanje sedimenta, formiranje livadnog tla, nakupljanje soli i salinizacija. Ta su tla obično sive boje i sadržavaju sediment i krupni pijesak koji potječe s dna jezera. Lako ih je obrađivati, ali ipak imaju dobar omjer vode, zbog čega su iznimno pogodna za uzgoj korjenastog povrća kao što je mrkva „Fertőd vidéki sárgarépa”.

Veći sadržaj kalcija i fosfora u korijenu mrkve rezultat je glavnih čimbenika koji utječu na formiranje tla na području Nežiderskog jezera, tj. taloženja i ravnanja sedimenta, formiranja livadnog tla, nakupljanja soli i salinizacije.

Uzgoju mrkve „Fertőd vidéki sárgarépa” pogoduju i lokalni klimatski uvjeti zato što je to područje najhladnija i najvlažnija mađarska nizina. Količine padalina ravnomjerno su raspoređene tijekom cijelog razdoblja rasta, što je idealno za razvoj mrkve „Fertőd vidéki sárgarépa”. Godišnja količina padalina u regiji, koja iznosi od 650 do 700 mm, omogućava iznimno ujednačene i velike razine vlažnosti koje su potrebne tijekom klijanja i formiranja tijela mrkve. Prinosi su uglavnom uravnoteženi zahvaljujući sadržaju vode u tlu i podzemnim vodama golemog Nežiderskog jezera udaljenog približno 1 200–1 500 m, koje osigurava potrebnu vlažnost zbog utjecaja prevladavajućih sjevernih i sjeverozapadnih vjetrova.

Srednja temperatura u siječnju iznosi –2 °C, a u srpnju +22 °C, dok srednja godišnja temperatura iznosi približno +10 °C. Optimalna temperatura za uzgoj mrkve „Fertőd vidéki sárgarépa” iznosi približno 16 °C pa su niže ljetne temperature vrlo pogodne za njezin uzgoj. Vruće vrijeme potiče rast lisnatog pokrova, ali štetno je za stvaranje korijena. Umjerena toplina pogoduje i stvaranju karotena, zbog kojeg je mrkva „Fertőd vidéki sárgarépa” u organoleptičkom smislu crvenija od mrkava uzgojenih drugdje (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001.).

Definirano područje od proljeća do jeseni obiluje sunčevom svjetlošću, a godišnje ima i do 2 000 sunčanih sati. Velik broj sunčanih sati tijekom dozrijevanja potiče stvaranje šećera, koji mrkvi daje sladak okus.

Pri sjetvi u humcima, za koju je potrebno znanje mještana, zemlja se raspoređuje u paralelne humke visine 30 cm čija su središta udaljena 75 cm. Koristeći metodu dvostrukih redova, po metru svakog humka posije se 25–30 sjemenki na dubini od 1 do 2 cm. Dubina sjetve znatno utječe na ujednačeno izbijanje biljke iz tla.

Metoda sjetve u humcima omogućava stvaranje glatkih korijena bez izdanaka, što je u svojoj doktorskoj disertaciji (2001.) opisala Hanna Némethy Zoltánné Uzoni.

Pjeskovita ilovača srednje gustoće karakteristična za tu regiju i tamošnja klima idealne su za uzgoj korjenastog povrća kao što je mrkva „Fertőd vidéki sárgarépa”. Metoda sjetve u humcima prenosi se s generacije na generaciju već oko 150 godina i ključan je element uspješnosti ovog proizvoda,

koji je poznat, ugledan i tražen među potrošačima. Njegov značaj istaknut je u doktorskoj disertaciji Dénesa Sándora sa Sveučilišta u Pečuhu, koja je objavljena 2012. pod nazivom A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában (Uloga gastronomije na turističkoj karti Mađarske). U njoj je mrkva „Fertőd vidéki sárgarépa” navedena kao jedan od tipičnih lokalnih sastojaka Zapadnog Podunavlja.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 283/15

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 283/06)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Graves”

PDO-FR-A1012-AM02

Datum obavijesti: 7. svibnja 2021.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Popis općina ažuriran je s obzirom na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2020.

Riječ je samo o izmjeni teksta, zemljopisno područje nije izmijenjeno.

U skladu s tom promjenom izmijenjene su točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Razgraničeno područje čestice

U prilog s popisom sastanaka nadležnog nacionalnog odbora koji je odobrio razgraničena područja čestica dodaje se datum 11. veljače 2021.

Cilj je te izmjene dodati datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

3.   Upućivanja na nadzorno tijelo

Revidiran je tekst upućivanja na nadzorno tijelo kako bi se uskladio s drugim specifikacijama oznaka. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Graves

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   mirno crno vino

KRATAK OPIS

Crna vina dobivaju se od uravnoteženog nasada vinove loze, u kojemu sorta cabernet sauvignon N donosi arome i strukturu, a sorta merlot N miris i mekoću uz dopunu sorti cabernet franc N, petit-verdot N, malbec N i carmenère N. Dok je mlado, to vino često razvija arome bobičastog voća u kombinaciji s notama začina i isprženosti. Ta su vina elegantna i strukturirana, profinjena i aromatična, skladno dozrijevaju, a njihov buke može poprimiti lagano dimljene note. Ovisno o berbi i podrijetlu, vrhunac postižu nakon 5 do 10 godina.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 11 %.

Ukupna volumna alkoholna jakost nakon pojačavanja iznosi 13,5 %.

Za crna vina obvezna je malolaktična fermentacija.

Sadržaj jabučne kiseline manji je od ili jednak 0,30 grama po litri.

Sadržaj fermentabilnog šećera manji je od ili jednak 3 grama po litri.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

2.   mirno suho bijelo vino

KRATAK OPIS

Bijela su vina elegantna i mesnata. Dobivaju se od grožđa sorte sémillon B i najčešće poprimaju cvjetne note i prirodnu masnoću, koja ne isključuje svježinu. Kad se kombiniraju sa sortom sauvignon B, koja donosi živost i izražajnost te sortom muscadelle B, koja pruža nježne note mošusa, ta vina često imaju arome cvijeća i agruma, katkad u kombinaciji s egzotičnim notama ili notama mentola. Držanje u hrastovim bačvama, koje se ponekad upotrebljavaju, omogućuje postizanje punijeg i snažnijeg okusa nakon nekoliko godina dozrijevanja.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 10,5 %.

Ukupna prirodna volumna alkoholna jakost nakon pojačavanja iznosi 13 %

Sadržaj fermentabilnog šećera manji je od ili jednak 4 grama po litri.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,27 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,27

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   
  Posebni enološki postupci

1.   Gustoća i razmak

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,80 metara.

2.   Pravila o rezidbi vinove loze

Postupak uzgoja

Rezidba se obavlja najkasnije u fazi širenja lišća (9. faza Lorenzove skale za praćenje godišnjeg biološkog ciklusa). Vinova loza obrezuje se u skladu sa sljedećim tehnikama s najviše dvanaest pupova po trsu:

| — | kratka rezidba „à cots” (na reznike) ili duga rezidba „à astes” (na duge štapove), |
| --- | --- |

—

kratka rezidba „à cots” (na reznike) ili duga rezidba „à astes” (na duge štapove),

| — | kratka rezidba u dvostrukom kordoncu ili rezidba na četiri kraka. |
| --- | --- |

—

kratka rezidba u dvostrukom kordoncu ili rezidba na četiri kraka.

3.   Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje tijekom razdoblja rasta vinove loze dopušteno je isključivo u slučaju trajne suše koja ometa pravilan fiziološki razvoj vinove loze i dobro sazrijevanje grožđa.

4.   Pojačavanje

Poseban enološki postupak

Reduktivne tehnike pojačavanja vina dopuštene su za crna vina uz ograničenje stope koncentracije od 15 %.

Crna vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13,5 %.

Bijela vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

5.2.   
  Najveći prinosi

crno vino

65 hektolitara po hektaru

bijelo vino

68 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Gironde na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade te na dijelu područja općine Coimères koji odgovara dijelu A koji se naziva Herrères 1. katastarski list (revidirani plan za 1934.), u skladu s ažuriranim zemljišnim knjigama od 5. studenoga 2010.

7.   Glavne sorte vinove loze

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

8.   Opis povezanosti

Zemljopisno područje zaštićene oznake izvornosti „Graves” čini pojas širok otprilike deset kilometara na lijevoj obali rijeke Garonne, sjeverno od Bordeauxa i jugoistočno od Langona.

Kako je vidljivo iz samog naziva oznake, područje „Graves” sastoji se od kamenčića, većeg i manjeg šljunka, pijeska pomiješanog s muljem i glinom, koji mjestimice leži na vapnenačkom tlu, ali većinom na čistom pijesku ili pijesku alios (agregiranom pijesku koji sadržava čestice željeza) ili glini. Obuhvaća 43 općine departmana Gironde.

Tla imaju dugačku i složenu geološku povijest, koja je blisko povezana s nastankom Garonne, izmjenama njezina slijeva i uzastopnim ledenim razdobljima do kojih je došlo tijekom kvartara. Tijekom tih razdoblja pirenejski su ledenjaci uzrokovali eroziju svojih dolina i tako pripremili krševita tla koja će rijeke potom ispirati sve do regije Bordeauxa. Od tih uzastopnih naslaga preostali su tek ostaci u obliku naslaga šljunka svih veličina i vrsta.

Tlima koja su nastala odonda zajednička je znatna propusnost, koju imaju zahvaljujući bogatstvu šljunkom. Iako to nisu jedina tla koja svojstvima ističu posebnost „Gravesa”, ona su njegov kostur i utjelovljenje izvrsnosti. Njihove padine, koje potiču protjecanje voda, jamče savršeno površinsko isušivanje. Odvodnju pojačava i velika hidrografska mreža malih vodenih tokova, pritoka Garonne. To su tla u kojima je napajanje vinove loze vodom izrazito regulirano.

Budući da je sa zapada zaštićen od vremenskih neprilika borovim šumama koje imaju važnu ulogu u reguliranju temperature te da ga, zahvaljujući blizini rijeke Garonne, prirodni protok zraka i ventilacija štite od velikih vrućina i pretjerane vlage, a da u proljeće umjereni oceanski utjecaji povoljno djeluju na proljetni mraz, vinogradi uživaju posebne i pogodne klimatske uvjete. Vinogradarski krajobrazi tog sektora, koje čine blage padine u kojima čisti i uglačani kamenčići odražavaju sunčevu svjetlost na grožđu, leže između rijeke i borovih šuma.

Regija Graves, u kojoj se nalaze izvorna tla za dobivanje velikih bijelih i crnih vina regije Bordeaux, kolijevka je metoda koje se i danas primjenjuju. Još se u 17. i 18. stoljeću vinovu lozu, koja se uzgaja pod utjecajem oceanske klime, počelo podupirati kolcima, nakon čega se posvuda proširio sustav brajdi i strog način rezidbe kako bi se zajamčila dobra raspodjela pri berbi grožđa i lisna površina dostatna za fotosintezu potrebnu za postizanje idealnog dozrijevanja.

U skladu s običajima koji su utvrđeni uredbom od 4. ožujka 1937. o definiciji kontrolirane oznake izvornosti „Graves”, na razgraničenom području čestice za berbu grožđa razvrstane su čestice koje posjeduju značajku prirodnog isušivanja zahvaljujući kvaliteti odvodnje ili položaju na kuku ili padini. Isključeni su zemljopisni i topografski položaji koji su zbog svoje udaljenosti od Garonne ili zbog činjenice da su okruženi šumom (zbog čega nema cirkulacije masa hladnog zraka) izloženi proljetnom mrazu.

Precizno razgraničene čestice omogućuju postizanje optimalnih svojstava lokalnih vinskih sorti, odabranih tijekom vremena zbog svojih sposobnosti očuvanja i dozrijevanja, koje su povezane s potrebom za prijevoz tih proizvoda u daleke krajeve.

Iako topla i slabo plodna tla sa mnogo šljunka te oznake izvornosti ograničavaju proizvodnju crnih vina, ona ipak omogućuju postizanje idealnog stupnja dozrijevanja sorti cabernet-sauvignon N i merlot, čemu pridonosi i toplinska regulacija koju jamči blizina rijeke Garonne. Tako dobivena vina imaju dobru strukturu te se ostavljaju da odleže kako bi dozrijela i postigla bolji izražaj prije stavljanja na tržište za potrošače.

Pjeskovitija tla ili tla s glinovitom teksturom pogodnija su za proizvodnju bijelih vina obuhvaćenih oznakom, koja se ponajprije dobivaju od sorti sauvignon B i sémillon B, koje im daju svježinu povezanu s njihovom profinjenošću te cvjetnim i voćnim okusima.

Kako bi se, bez prevelikog broja pupova na trsovima vinove loze, zajamčili dostatan prinos, zrelost i optimalna koncentracija grožđa, povećana je minimalna gustoća sadnje.

Spoj blizine luke Bordeaux, u kojoj je odavno uspostavljena moćna trgovina u svrhu prodaje tih vina diljem svijeta i jedinstvenog zemljopisno-pedološkog položaja omogućio je da kontrolirana oznaka izvornosti „Graves” stekne međunarodni ugled.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja, obuhvaća područja sljedećih općina departmana Gironde, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont, Sauternes i dio općine Castets et Castillon koji odgovara području bivše općine Castets-en-Dorthe prije spajanja s općinom Castillon-de-Castets 1. siječnja 2017.

Veća zemljopisna jedinica

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Graves”. Slova u nazivu te veće zemljopisne jedinice moraju visinom i širinom biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f819edf9-40af-4f73-9357-def82d1a30d2

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 283/20

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 283/07)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Béarn”

PDO-FR-A0597-AM02

Datum obavijesti: 7. svibnja 2021

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Razgraničeno područje čestice

Opis i obrazloženje: U odjeljku IV. točki 1. specifikacije općina Cannet zamijenjena je općinom Riscle (na području bivše općine Cannet) zbog spajanja tih dviju općina. Taj zahtjev za izmjenu specifikacije ujedno je prilika da se ispravi pravopisna pogreška u nazivu općine zemljopisnog područja: Corbères-Abères.

Stoga je izmijenjena točka 1.6. jedinstvenog dokumenta koja se odnosi na zemljopisno područje.

2.   Sorte vinove loze

U odjeljku V. točki 2. specifikacije zahtjev za izmjenu udjela sorti na gospodarstvu dovodi do izmjene specifikacije za crna vina na sljedeći način: „Udio sorte tannat N može iznositi 50 %.” Za ružičasta se vina dodaje sljedeća odredba: „Udio sorte tannat N iznosi najmanje 20 %. ”. Sljedeće pravilo koje se odnosi na crna vina prošireno je na ružičasta vina: „Te se obveze ne primjenjuju na subjekte koji uzgajaju grožđe, ali ne proizvode vino od vlastitog uzgoja, i čije je gospodarstvo zasađeno kontroliranom oznakom izvornosti površinom manje od 1,5 hektara, s udjelom glavnih sorti od najmanje 50 %”. Najmanji udio sorte tannat dodan je među udjele sorti na gospodarstvu za ružičasta vina kako bi se zadržala usklađenost s pravilima o mješavini sorti kojima se određuje najmanje 25 % sorte tannat.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Mješavina sorti

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočka (b) izmijenjena je na sljedeći način: „U ružičastim vinima glavne sorte čine najmanje 70 %, a sorta tannat N najmanje 25 % mješavine”. Razlog je za tu izmjenu veća prisutnost drugih glavnih sorti poput sorti cabernet franc i cabernet sauvignon, čiji se udio, prema tijelu za zaštitu i upravljanje, također povećava u zasađenim sortama ZOI-ja Béarn. Smatra ih se zanimljivim sortama zbog njihova vegetacijskog ponašanja i ponašanja u okolišu, kao i zbog njihovih organoleptičkih svojstava koja daju voćna i relativno strukturirana vina. Smanjenje udjela sorte tannat na 25 % u mješavini za ružičasta vina ne mijenja posebnost ružičastog vina Béarn.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Način uzgoja vinove loze

U odjeljku VI. točki 1. podtočki (c) dodaje se posebna odredba za vinovu lozu zasađenu na terasama koja je dodana u točku „Gustoća sadnje” specifikacije koja je homologirana krajem 2011., ali ispuštena u točki „Visina lišća”: „Visina vezanog lišća iznosi najmanje 1,55 metara za vinovu lozu zasađenu na terasama. ”. Naime, uzgoj na terasama često je uzrok različitih udaljenosti među redovima vinove loze na istoj čestici, ovisno o topografiji, te su one veće nego u klasičnim vinogradima.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Kretanje vina

Specifikacija je izmijenjena skraćivanjem dozrijevanja ružičastih vina za jedan mjesec, odnosno do 1. prosinca. To znači da se ono za potrošače stavlja na tržište 15. prosinca. Stavljanje na tržište ružičastih vina od 15. prosinca godine berbe omogućuje tijelu za zaštitu i upravljanje da zadrži njegovu dinamiku trgovine. Briše se „dodatni” mjesec dozrijevanja. Naime, ranije punjenje u boce (prosinac) pogoduje organoleptičkim svojstvima ružičastih vina, odnosno njihovoj svježini u ustima i cvjetnim notama.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Analitički standardi

U odjeljku IX. točki 1. podtočki (d) dodaje se sljedeća odredba: „Svaka pošiljka vina koja se stavlja na tržište u rasutom stanju ili u pakiranjima ima sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše 4 grama po litri za ružičasta vina. Taj sadržaj može iznositi 5 grama po litri ako ukupna kiselost izražena u H2SO4 iznosi najmanje 81,6 miliekvivalenata (ili 4 grama H2SO4) po litri. Živost ružičastih vina može biti uravnoteženija slijedom bolje ravnoteže kiselosti/voćnosti u ustima, čime postaju blaža i aromatičnija.

Stoga je izmijenjena točka 1.4. jedinstvenog dokumenta koja se odnosi na izmjenu udjela šećera.

7.   Prijelazne mjere

Prijelazne se mjere brišu jer su prestale vrijediti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8.   Povezanost s podrijetlom

Povezanost je revidirana na sljedeći način: „Crna, ružičasta i bijela vina prvenstveno se proizvode od mješavina sorti” kako bi se pojasnilo da se vina ne proizvode isključivo od mješavina, što je bio slučaj prije izmjene.

Povezanost je revidirana i u dijelu koji se odnosi na opis ružičastih vina. Pojašnjava se boja ružičastih vina kako bi se uzela u obzir vina manje izraženih boja te se dodaju arome, što u konačnici glasi: „Ružičasta vina općenito su blijedoružičaste do intenzivnije ružičaste boje. Ta svježa i blaga vina ugodne strukture imaju aromatične note crvenog bobičastog voća i agruma. ”

Stoga je izmijenjena točka 1.8. jedinstvenog dokumenta koja se odnosi na dodavanje arome, izmjenu boje i jednosortna vina.

9.   Nadzorno tijelo

Revidiran je tekst upućivanja na nadzorno tijelo kako bi se uskladio s drugim specifikacijama oznaka. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Béarn

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Crna vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11 %.

Svaka pošiljka vina koja je spremna za stavljanje na tržište u rasutom stanju ili u pakiranjima ima:

| — | ukupnu volumnu alkoholnu jakost nakon pojačavanja od najviše 13,5 %, |
| --- | --- |

—

ukupnu volumnu alkoholnu jakost nakon pojačavanja od najviše 13,5 %,

| — | sadržaj jabučne kiseline manji od najviše 0,4 g/l (grama po litri), |
| --- | --- |

—

sadržaj jabučne kiseline manji od najviše 0,4 g/l (grama po litri),

| — | sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše: |
| --- | --- |

—

sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše:

3 g/l za crna vina čija prirodna volumna alkoholna jakost iznosi najviše 14 %;

4 g/l za crna vina čija prirodna volumna alkoholna jakost iznosi više od 14 %.

Sadržaj kiselina, hlapljivih kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima. Crna vina mogu se proizvoditi od mješavine sorti. Vrijedi napomenuti da su glavne sorte koje se upotrebljavaju lokalnog podrijetla i dobro prilagođene pedoklimatskim uvjetima te regije. Otuda proizlazi dio izvornosti vina s tom oznakom.

Crna vina imaju dobar taninski potencijal. Često prevladavaju voćne note koje dozrijevanjem mogu postati složenije.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Bijela vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11 %.

Svaka pošiljka vina koja je spremna za stavljanje na tržište u rasutom stanju ili u pakiranjima ima:

| — | ukupnu volumnu alkoholnu jakost nakon pojačavanja od najviše 13,5 %, |
| --- | --- |

—

ukupnu volumnu alkoholnu jakost nakon pojačavanja od najviše 13,5 %,

| — | sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše 4 g/l. |
| --- | --- |

—

sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše 4 g/l.

Sadržaj kiselina, hlapljivih kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima. Vina se mogu proizvoditi od mješavine sorti. Vrijedi napomenuti da su glavne sorte koje se upotrebljavaju lokalnog podrijetla i dobro prilagođene pedoklimatskim uvjetima te regije. Otuda proizlazi dio izvornosti vina s tom oznakom.

Bijela su vina uravnotežena u pogledu svježine i punoće te imaju određenu složenost mirisa, a prevladavaju voćne i cvjetne aromatične note.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Ružičasta vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11 %.

Svaka pošiljka vina koja je spremna za stavljanje na tržište u rasutom stanju ili u pakiranjima ima:

| — | ukupnu volumnu alkoholnu jakost nakon pojačavanja od najviše 13,5 %, |
| --- | --- |

—

ukupnu volumnu alkoholnu jakost nakon pojačavanja od najviše 13,5 %,

| — | sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše 4 grama po litri za ružičasta vina. Taj sadržaj može iznositi 5 grama po litri ako ukupna kiselost izražena u H2SO4 iznosi najmanje 81,6 miliekvivalenata (ili 4 grama H2SO4) po litri. |
| --- | --- |

—

sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše 4 grama po litri za ružičasta vina. Taj sadržaj može iznositi 5 grama po litri ako ukupna kiselost izražena u H2SO4 iznosi najmanje 81,6 miliekvivalenata (ili 4 grama H2SO4) po litri.

Sadržaj kiselina, hlapljivih kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima. Vina se mogu proizvoditi od mješavine sorti. Vrijedi napomenuti da su glavne sorte koje se upotrebljavaju lokalnog podrijetla i dobro prilagođene pedoklimatskim uvjetima te regije. Otuda proizlazi dio izvornosti vina s tom oznakom.

Ružičasta vina općenito su blijedoružičaste do intenzivnije ružičaste boje. Ta svježa i blaga vina ugodne strukture imaju aromatične note crvenog bobičastog voća i agruma.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

5.1.   
  Posebni enološki postupci

1.   Poseban enološki postupak

| — | Bijela i ružičasta vina proizvode se izravnim prešanjem. |
| --- | --- |

—

Bijela i ružičasta vina proizvode se izravnim prešanjem.

| — | Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke. |
| --- | --- |

—

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

| — | Ukupna alkoholna jakost nakon pojačavanja ne iznosi više od 13,5 %. |
| --- | --- |

—

Ukupna alkoholna jakost nakon pojačavanja ne iznosi više od 13,5 %.

Uz prethodno navedenu odredbu, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice i u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

2.   Postupak uzgoja

Gustoća sadnje

Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru, s razmakom između redova većim od 2,50 metara.

Razmak između redova vinove loze namijenjene proizvodnji crnih i ružičastih vina, koja se nalazi u sljedećim općinama departmana Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust i Uzos, može iznositi najviše 2,80 metara.

Te se odredbe ne primjenjuju na vinovu lozu zasađenu na terasama.

Pravila o rezidbi

Vinova loza reže se rezidbom jednostruki ili dvostruki Guyot s najviše:

16 pupova po trsu za sorte tannat N, manseng N, gros manseng B, raffiat de Moncade B;

20 pupova po trsu za ostale sorte.

Broj plodovitih grana te godine po trsu nakon cvatnje (23. fenološka faza Lorenzove skale za praćenje godišnjeg biološkog ciklusa) iznosi najviše:

12 pupova po trsu za sorte tannat N, manseng N, gros manseng B, raffiat de Moncade B;

16 pupova po trsu za ostale sorte.

| — | Navodnjavanje se može odobriti. |
| --- | --- |

—

Navodnjavanje se može odobriti.

5.2.   
  Najveći prinosi

| | Béarn – Crna, ružičasta i bijela vina |
| --- | --- |

Béarn – Crna, ružičasta i bijela vina

| | 60 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

60 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina:

| — | Departman Gers: Riscle (na području bivše općine Cannet), Maumusson-Laguian, Viella; |
| --- | --- |

—

Departman Gers: Riscle (na području bivše općine Cannet), Maumusson-Laguian, Viella;

| — | Departman Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne i Soublecause; |
| --- | --- |

—

Departman Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne i Soublecause;

| — | Departman Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Bu- rosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (kanton Lembeye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse , Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer i Vielleségure. |
| --- | --- |

—

Departman Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Bu- rosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (kanton Lembeye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse , Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer i Vielleségure.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

8.   Opis povezanosti

Béarn – crna, ružičasta i bijela vina

Zemljopisno područje sastoji se od triju vinogradarskih jezgri pokrajine Béarn. Općenito se nalazi u podnožju Pireneja u brežuljkastom dijelu, s velikom raznolikošću tla i topo-klimatskih uvjeta.

Vinogradi se vrlo diskretno i u isprekidanom nizu uklapaju u taj krajolik. Dio su raznolikog sustava polikultura. Stijene koje čine taj reljef uglavnom se sastoje od sedimenata kontinentalnog podrijetla (molasa, lapor, vapnenac, glina, zlatasti pijesak, šljunčane mase) i ponekad morskog podrijetla (fliš). Eolski je mulj u kvartaru prekrio reljef te je mjestimice još prisutan.

Vrlo su raznolika i pripadajuća tla, iako ih je većina isprana i kisela. Vidljivo je nešto tla na vapnencu. Kamenitost tih tala može biti različita: šljunčane mase na najvišim dijelovima obogaćuju obronke, dok je fliš vidljiv u obliku bridastog kamenja. Pijesak i šljunak poboljšavaju odvodnju. Općenito su tla vrlo pogodna za odvodnju vode i zagrijavanje, zahvaljujući osobito njihovoj kamenitosti. Brežuljci su često asimetrični. Vrlo razvedeni reljef stvara različite smjerove i, među ostalim, brojne strane okrenute prema jugu, istoku ili zapadu, koje su tople i dovoljno nakošene da se ukloni kišnica.

Klima je pretežno oceanska, vlažna i blaga, s padalinama od 1 000 mm godišnje na sjeveru područja do 1 300 mm godišnje na zapadu, koje su kroz godinu vrlo ujednačeno raspoređene, sa sušim razdobljem ljeti i početkom jeseni. U tom razdoblju također uglavnom (svaki treći dan) puše topli i suhi vjetar s juga poput „fena”.

Iz katastara i lokalne arhive proizlazi da su se vinogradi na dijelu područja nalazili već od 13. stoljeća.

Sredinom 14. stoljeća bijela i crna vina Béarn počela su se pod tim nazivom izvoziti u Holandiju. Taj se izvoz razvijao do 19. stoljeća.

Od 20. stoljeća uspostavlja se novo tržište na području Bigorre i području Pireneja. Od 21. stoljeća vinova loza koja daje bijelo grožđe uglavnom obuhvaća sorte Petit Manseng B, Gros Manseng B, Arrufiac B, Courbu B i Raffiat de Moncade B.

U 18. stoljeću ne upotrebljava se puno sorti crnog grožđa: sortama Fer N i Bouchy (Cabernet Franc N) dodaje se Tannat N, vrlo živopisna lokalna sorta trpkog okusa.

Početkom 20. stoljeća crna vina s tom oznakom postala su vrlo poznata zahvaljujući sajmovima u pariškoj regiji.

Oznaka izvornosti vina visoke kvalitete „Béarn” priznata je 1951. za ružičasta i bijela vina.

Béarn je priznat kao kontrolirana oznaka izvornosti 1975. za crna, ružičasta i bijela vina.

Površina vinograda znatno se smanjila u 20. stoljeću. Vinogradi se ponovno šire od 1980. Zaštićene površine i dalje obuhvaćaju otprilike 300 hektara.

Danas vina Béarn ponovno razvijaju važan regionalni identitet zahvaljujući naporima vinogradara da prenesu i poboljšaju svoje znanje i iskustvo.

U krajoliku zemljopisnog područja, na brežuljkastom reljefu, u pošumljenom području, na vrlo različito usmjerenim padinama i tlima, vinova loza obavezno se sadi isprekidano i tako čini mozaični krajolik. Obronci brežuljaka stvaraju povoljne topo-klimatske uvjete i omogućuju odvodnju viška kišnice i, kad su dobro usmjereni, osunčanost i temperature koje pogoduju dozrijevanju grožđa. Topli i suhi vjetar s juga koji puše u razdoblju dozrijevanja grožđa pogoduje vinogradarstvu u toj općenito vlažnoj regiji.

Područje čestice na kojem se proizvodi grožđe precizno razgraničava čestice koje su najpogodnije za dozrijevanje grožđa u dobrim sanitarnim uvjetima: dobro usmjerene čestice s relativno propusnim tlom.

Vinogradi su na temelju lokalnih sorti razvili ugled u vezi sa sajmovima koji su im bili na raspolaganju. Prilagodba lokalnih sorti prilično vlažnoj klimi i kasnijem dozrijevanju bila je jedan od ključnih elemenata ugleda tih vinograda tijekom stoljeća. Za te je sorte potrebno posebno znanje i iskustvo koje se razvilo na tom zemljopisnom području: upravljanje taninskim potencijalom sorti crvenog grožđa i upravljanje velikim alkoholnim potencijalom sorti bijelog grožđa odabirom datuma berbe i mješavinama.

Crna, ružičasta i bijela vina prvenstveno se proizvode od mješavina sorti. Vrijedi napomenuti da su glavne sorte koje se upotrebljavaju lokalnog podrijetla i dobro prilagođene pedoklimatskim uvjetima te regije. Otuda proizlazi dio izvornosti vina s tom oznakom.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

| | Veća zemljopisna jedinica |
| --- | --- |

Veća zemljopisna jedinica

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

| | Vrsta dodatnog uvjeta: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

ZOI „Béarn” može se dopuniti dodatnim zemljopisnim nazivom s detaljnijim navođenjem veće zemljopisne jedinice „Sud-Ouest”.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-f3afe4be0e75

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---