# Europeiska unionens L 324/10 d

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 324 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången10 december 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 324

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången10 december 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 2013/2005 av den 9 december 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2014/2005 av den 9 december 2005 om licenser inom ramen för ordningen för import av bananer till gemenskapen för bananer avsedda för övergång till fri omsättning till en tullsats enligt gemensamma tulltaxan | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2015/2005 av den 9 december 2005 om import av bananer från AVS-länderna under januari och februari 2006 inom ramen för tullkvoten enligt rådets förordning (EG) nr 1964/2005 om tullsatser för bananer | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2016/2005 av den 9 december 2005 om fastställande för år 2006 av tillämpningsföreskrifter för tullkvoter för baby beef-produkter med ursprung i Kroatien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Serbien och Montenegro | 8 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2017/2005 av den 8 december 2005 om förbud mot fiske efter kungsfiskar i NAFO-område 3M med fartyg som seglar under en medlemsstats flagg | 19 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2018/2005 av den 9 december 2005 om ändring för femtionionde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 beträffande införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 | 21 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 2019/2005 av den 9 december 2005 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06 | 23 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 2020/2005 av den 9 december 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull | 25 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 2013/2005 av den 9 december 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2014/2005 av den 9 december 2005 om licenser inom ramen för ordningen för import av bananer till gemenskapen för bananer avsedda för övergång till fri omsättning till en tullsats enligt gemensamma tulltaxan

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2015/2005 av den 9 december 2005 om import av bananer från AVS-länderna under januari och februari 2006 inom ramen för tullkvoten enligt rådets förordning (EG) nr 1964/2005 om tullsatser för bananer

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2016/2005 av den 9 december 2005 om fastställande för år 2006 av tillämpningsföreskrifter för tullkvoter för baby beef-produkter med ursprung i Kroatien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Serbien och Montenegro

8

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2017/2005 av den 8 december 2005 om förbud mot fiske efter kungsfiskar i NAFO-område 3M med fartyg som seglar under en medlemsstats flagg

19

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2018/2005 av den 9 december 2005 om ändring för femtionionde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 beträffande införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001

21

Kommissionens förordning (EG) nr 2019/2005 av den 9 december 2005 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

23

Kommissionens förordning (EG) nr 2020/2005 av den 9 december 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

25

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Beslut nr 3/2005 av associeringsrådet EU–Rumänien av den 5 juli 2005 om förbättring av de regler för handeln med bearbetade jordbruksprodukter som avses i protokoll 3 till Europaavtalet | 26 |
| | * | Information om ikraftträdande av beslut nr 3/2005 av associeringsrådet EU–Rumänien av den 5 juli 2005 om förbättring av de regler för handeln med bearbetade jordbruksprodukter som avses i protokoll 3 till Europaavtalet | 63 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 juni 2004 om det statliga stöd som Tyskland beviljat Herlitz-gruppen
  [delgivet med nr K(2004) 2212]

   (
  1
  ) | 64 |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 december 2005 om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Slovenien
  [delgivet med nr K(2005) 4744] | 87 |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 december 2005 om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr K(2005) 4778] | 89 |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 8 december 2005 om behandlingen i harmoniserade konsumentprisindex av vissa frågor som rör hälso- och sjukvårdsreformer inom ramen för rådets förordning (EG) nr 2494/95 och särskilda tillämpningsföreskrifter i anknytning till detta (
  1
  ) | 94 |
| | * | Beslut nr 6/2005 av blandade EG–EFTA-kommittén för gemensam transitering av den 4 oktober 2005 om ändring av konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande | 96 |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 december 2005 om vissa skyddsåtgärder i samband med misstanke om högpatogen aviär influensa i Ukraina
  [delgivet med nr K(2005) 5385]

   (
  1
  ) | 107 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Beslut nr 3/2005 av associeringsrådet EU–Rumänien av den 5 juli 2005 om förbättring av de regler för handeln med bearbetade jordbruksprodukter som avses i protokoll 3 till Europaavtalet

26

*

Information om ikraftträdande av beslut nr 3/2005 av associeringsrådet EU–Rumänien av den 5 juli 2005 om förbättring av de regler för handeln med bearbetade jordbruksprodukter som avses i protokoll 3 till Europaavtalet

63

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 30 juni 2004 om det statliga stöd som Tyskland beviljat Herlitz-gruppen
  [delgivet med nr K(2004) 2212]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2004) 2212]

1

64

*

Kommissionens beslut av den 8 december 2005 om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Slovenien
  [delgivet med nr K(2005) 4744]

[delgivet med nr K(2005) 4744]

87

*

Kommissionens beslut av den 8 december 2005 om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr K(2005) 4778]

[delgivet med nr K(2005) 4778]

89

*

Kommissionens rekommendation av den 8 december 2005 om behandlingen i harmoniserade konsumentprisindex av vissa frågor som rör hälso- och sjukvårdsreformer inom ramen för rådets förordning (EG) nr 2494/95 och särskilda tillämpningsföreskrifter i anknytning till detta (
  1
  )

1

94

*

Beslut nr 6/2005 av blandade EG–EFTA-kommittén för gemensam transitering av den 4 oktober 2005 om ändring av konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande

96

*

Kommissionens beslut av den 9 december 2005 om vissa skyddsåtgärder i samband med misstanke om högpatogen aviär influensa i Ukraina
  [delgivet med nr K(2005) 5385]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 5385]

1

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2013/2005

av den 9 december 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 10 december 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 9 december 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 124,3 |
| 204 | 48,4 |
| 212 | 90,9 |
| 999 | 87,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,6 |
| 204 | 58,0 |
| 220 | 147,3 |
| 999 | 106,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 137,4 |
| 204 | 95,4 |
| 999 | 116,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,7 |
| 204 | 70,8 |
| 382 | 31,4 |
| 388 | 22,0 |
| 508 | 13,2 |
| 524 | 38,5 |
| 999 | 41,4 |
| 0805 20 10 | 052 | 73,9 |
| 204 | 66,4 |
| 999 | 70,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 74,4 |
| 400 | 78,4 |
| 624 | 80,1 |
| 999 | 77,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,1 |
| 999 | 65,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 89,1 |
| 720 | 74,1 |
| 999 | 90,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 104,1 |
| 400 | 125,5 |
| 720 | 63,1 |
| 999 | 97,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

124,3

204

48,4

212

90,9

999

87,9

0707 00 05

052

114,6

204

58,0

220

147,3

999

106,6

0709 90 70

052

137,4

204

95,4

999

116,4

0805 10 20

052

72,7

204

70,8

382

31,4

388

22,0

508

13,2

524

38,5

999

41,4

0805 20 10

052

73,9

204

66,4

999

70,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

74,4

400

78,4

624

80,1

999

77,6

0805 50 10

052

65,1

999

65,1

0808 10 80

400

107,7

404

89,1

720

74,1

999

90,3

0808 20 50

052

104,1

400

125,5

720

63,1

999

97,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2014/2005

av den 9 december 2005

om licenser inom ramen för ordningen för import av bananer till gemenskapen för bananer avsedda för övergång till fri omsättning till en tullsats enligt gemensamma tulltaxan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1964/2005 av den 2 december 2005 om tullsatser för bananer (1), särskilt artikel 2, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1964/2005 fastställs den tullsats för import till gemenskapen av bananer med KN-nummer 0803 00 19 som skall gälla från och med den 1 januari 2006. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1964/2005 fastställs den tullsats för import till gemenskapen av bananer med KN-nummer 0803 00 19 som skall gälla från och med den 1 januari 2006.

| (2) | När det införs en importordning, grundad på tillämpningen av en tull med lämplig tullsats, parallellt med tillämpningen av en förmånstull inom ramen för en tullkvot för importer från AVS-länderna, bör detta kompletteras med en mekanism för övervakning av importerna. Mekanismen bör när som helst kunna informera om vilka kvantiteter som har övergått till fri omsättning i gemenskapen. Detta mål uppnås enklast med hjälp av en mekanism som bygger på utfärdandet av importlicenser. Mekanismen bör också omfatta en säkerhet som garanterar genomförandet av de transaktioner som licensansökan gäller. Det är lämpligt att fastställa tillämpningsföreskrifter för en sådan mekanism för import till en tullsats enligt gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(2)

När det införs en importordning, grundad på tillämpningen av en tull med lämplig tullsats, parallellt med tillämpningen av en förmånstull inom ramen för en tullkvot för importer från AVS-länderna, bör detta kompletteras med en mekanism för övervakning av importerna. Mekanismen bör när som helst kunna informera om vilka kvantiteter som har övergått till fri omsättning i gemenskapen. Detta mål uppnås enklast med hjälp av en mekanism som bygger på utfärdandet av importlicenser. Mekanismen bör också omfatta en säkerhet som garanterar genomförandet av de transaktioner som licensansökan gäller. Det är lämpligt att fastställa tillämpningsföreskrifter för en sådan mekanism för import till en tullsats enligt gemensamma tulltaxan.

| (3) | Bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (2) är tillämpliga. |
| --- | --- |

(3)

Bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (2) är tillämpliga.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för bananer. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för bananer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Vid övergång till fri omsättning av bananer med KN-nummer 0803 00 19 till en tullsats enligt gemensamma tulltaxan skall det uppvisas en importlicens, vilken skall utfärdas av medlemsstaterna till den som begär detta, oavsett var aktören i fråga är etablerad i gemenskapen.

2.   Licenser får utfärdas först när det har ställts en säkerhet i enlighet med avdelning III i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 (3), som garanterar att åtagandet att importera under licensens giltighetstid fullföljs. Säkerheten skall uppgå till 15 euro per ton.

Om transaktionen inte sker inom denna tid, eller endast delvis fullföljs, skall säkerheten vara helt eller delvis förverkad, utom vid force majeure.

3.   Importlicensansökningarna kan lämnas in i alla medlemsstater.

4.   Licenserna skall utfärdas utan dröjsmål, i enlighet med artikel 23.1 i förordning (EG) nr 1291/2000.

5.   Licensen skall vara giltig i tre månader.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall senast den tionde dagen i varje månad underrätta kommissionen om de kvantiteter för vilka de har utfärdat importlicenser under föregående månad.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 316, 2.12.2005, s. 1.

1

(2)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1856/2005 (EUT L 297, 15.11.2005, s. 7).

2

(3)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5.

3

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2015/2005

av den 9 december 2005

om import av bananer från AVS-länderna under januari och februari 2006 inom ramen för tullkvoten enligt rådets förordning (EG) nr 1964/2005 om tullsatser för bananer

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1964/2005 av den 29 november 2005 om tullsatser för bananer (1), särskilt artikel 2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1964/2005 skall från och med den 1 januari varje år, med början den 1 januari 2006, en autonom tullkvot på 775 000 ton nettovikt med nolltullsats öppnas för import av bananer (KN-nummer 0803 00 19) med ursprung i AVS-länderna. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1964/2005 skall från och med den 1 januari varje år, med början den 1 januari 2006, en autonom tullkvot på 775 000 ton nettovikt med nolltullsats öppnas för import av bananer (KN-nummer 0803 00 19) med ursprung i AVS-länderna.

| (2) | Tiden räcker inte för att man före den 1 januari 2006 skall hinna införa de instrument som krävs för förvaltning av den importtullkvot för bananer från AVS-länderna som fastställs i förordning (EG) nr 1964/2005. Detta föranleder kommissionen att vidta övergångsåtgärder för att kunna utfärda importlicenser under januari och februari 2006 och för att på så sätt säkerställa gemenskapens försörjning, sörja för kontinuitet i handeln med AVS-länderna och undvika störningar i handelsflödena. Dessa åtgärder föregriper inte de bestämmelser som behöver antas senare under 2006. |
| --- | --- |

(2)

Tiden räcker inte för att man före den 1 januari 2006 skall hinna införa de instrument som krävs för förvaltning av den importtullkvot för bananer från AVS-länderna som fastställs i förordning (EG) nr 1964/2005. Detta föranleder kommissionen att vidta övergångsåtgärder för att kunna utfärda importlicenser under januari och februari 2006 och för att på så sätt säkerställa gemenskapens försörjning, sörja för kontinuitet i handeln med AVS-länderna och undvika störningar i handelsflödena. Dessa åtgärder föregriper inte de bestämmelser som behöver antas senare under 2006.

| (3) | Inom ramen för dessa övergångsåtgärder bör det utfärdas importlicenser för de aktörer som verkligen har importerat bananer från AVS-länderna under 2005, som är etablerade i gemenskapen och som har tilldelats följande: en årlig referenskvantitet som traditionella aktörer; en årlig kvantitet som icke-traditionella aktörer inom ramen för kvoterna A/B eller C, enligt artikel 18.1 i rådets förordning (EEG) nr 404/93 av den 13 februari 1993 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer (2); en kvantitet som traditionella eller icke-traditionella aktörer inom ramen för den tilläggskvantitet som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1892/2004 av den 29 oktober 2004 om övergångsbestämmelser för 2005 för import av bananer till gemenskapen med anledning av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning (3). Eftersom det rör sig om övergångsåtgärder, är ansökningar från nya aktörer, som inte har varit registrerade under tidigare år, inte tillåtna. |
| --- | --- |

(3)

Inom ramen för dessa övergångsåtgärder bör det utfärdas importlicenser för de aktörer som verkligen har importerat bananer från AVS-länderna under 2005, som är etablerade i gemenskapen och som har tilldelats följande: en årlig referenskvantitet som traditionella aktörer; en årlig kvantitet som icke-traditionella aktörer inom ramen för kvoterna A/B eller C, enligt artikel 18.1 i rådets förordning (EEG) nr 404/93 av den 13 februari 1993 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer (2); en kvantitet som traditionella eller icke-traditionella aktörer inom ramen för den tilläggskvantitet som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1892/2004 av den 29 oktober 2004 om övergångsbestämmelser för 2005 för import av bananer till gemenskapen med anledning av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning (3). Eftersom det rör sig om övergångsåtgärder, är ansökningar från nya aktörer, som inte har varit registrerade under tidigare år, inte tillåtna.

| (4) | Fördelningen mellan de olika aktörerna av de kvantiteter som finns tillgängliga för januari och februari 2006 bör ske på grundval av uppgifterna om gemenskapens försörjning med bananer från AVS-länderna under 2005. För att försörja gemenskapen importerades 750 000 ton bananer inom ramen för kvot C (”AVS-länder”). Vidare importerades 15 000 ton inom ramen för kvot A/B (”alla tredje länder”). Av dessa övergick 10 000 ton till fri omsättning i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Fördelningen mellan de olika aktörerna av de kvantiteter som finns tillgängliga för januari och februari 2006 bör ske på grundval av uppgifterna om gemenskapens försörjning med bananer från AVS-länderna under 2005. För att försörja gemenskapen importerades 750 000 ton bananer inom ramen för kvot C (”AVS-länder”). Vidare importerades 15 000 ton inom ramen för kvot A/B (”alla tredje länder”). Av dessa övergick 10 000 ton till fri omsättning i de nya medlemsstaterna.

| (5) | När det gäller de aktörer som har tilldelats en referenskvantitet eller en årlig kvantitet för 2005 inom ramen för kvot C på 750 000 ton och på grundval av ”import av produkter med ursprung i AVS-länder”, kan licenser utfärdas för en kvantitet som motsvarar referenskvantiteten respektive den årliga kvantiteten för 2005. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller de aktörer som har tilldelats en referenskvantitet eller en årlig kvantitet för 2005 inom ramen för kvot C på 750 000 ton och på grundval av ”import av produkter med ursprung i AVS-länder”, kan licenser utfärdas för en kvantitet som motsvarar referenskvantiteten respektive den årliga kvantiteten för 2005.

| (6) | När det gäller de aktörer som har tilldelats en referenskvantitet eller en årlig kvantitet för 2005 antingen inom ramen för kvot A/B eller inom ramen för den tilläggskvantitet som fastställs i förordning (EG) nr 1892/2004 på grundval av ”import av produkter med ursprung i alla tredje länder”, och inte uttryckligen på grundval av import av produkter med ursprung i AVS-länder, bör ansökningar om licenser åtföljas av ett intyg om att aktörerna i fråga verkligen har importerat bananer från AVS-länder under 2005. På så sätt förebyggs ansökningar om kvantiteter som inte rör import av produkter med ursprung i AVS-länder under 2005. Av förvaltnings- och kontrollskäl bör antalet ansökningar per aktör begränsas. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller de aktörer som har tilldelats en referenskvantitet eller en årlig kvantitet för 2005 antingen inom ramen för kvot A/B eller inom ramen för den tilläggskvantitet som fastställs i förordning (EG) nr 1892/2004 på grundval av ”import av produkter med ursprung i alla tredje länder”, och inte uttryckligen på grundval av import av produkter med ursprung i AVS-länder, bör ansökningar om licenser åtföljas av ett intyg om att aktörerna i fråga verkligen har importerat bananer från AVS-länder under 2005. På så sätt förebyggs ansökningar om kvantiteter som inte rör import av produkter med ursprung i AVS-länder under 2005. Av förvaltnings- och kontrollskäl bör antalet ansökningar per aktör begränsas.

| (7) | Det bör emellertid ges ett bidrag till ett smidigare handelsflöde och ökad flexibilitet för aktörerna genom att det inte fastställs något tak för licensansökningarnas storlek. |
| --- | --- |

(7)

Det bör emellertid ges ett bidrag till ett smidigare handelsflöde och ökad flexibilitet för aktörerna genom att det inte fastställs något tak för licensansökningarnas storlek.

| (8) | Licenserna bör utfärdas proportionellt till de kvantiteter som avses i ansökningarna på grundval av metoden för ”samtidig behandling”. |
| --- | --- |

(8)

Licenserna bör utfärdas proportionellt till de kvantiteter som avses i ansökningarna på grundval av metoden för ”samtidig behandling”.

| (9) | Det är lämpligt att fastställa de nödvändiga tillämpningsföreskrifterna. |
| --- | --- |

(9)

Det är lämpligt att fastställa de nödvändiga tillämpningsföreskrifterna.

| (10) | För att aktörerna skall hinna lämna in sina licensansökningar bör förordningen träda i kraft omgående. |
| --- | --- |

(10)

För att aktörerna skall hinna lämna in sina licensansökningar bör förordningen träda i kraft omgående.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för bananer. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för bananer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs villkoren för utfärdande av licenser för import av bananer med KN-nummer 0803 00 19 från AVS-länderna under januari och februari 2006 inom ramen för den tullkvot som anges i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1964/2005.

Artikel 2

Tillgängliga kvantiteter för januari och februari 2006

För januari och februari 2006 finns följande kvantiteter tillgängliga:

| — | En kvantitet på 135 000 ton för utfärdande av importlicenser till förmån för aktörer enligt avdelning II (delkvotsnummer 09.4160). |
| --- | --- |

—

En kvantitet på 135 000 ton för utfärdande av importlicenser till förmån för aktörer enligt avdelning II (delkvotsnummer 09.4160).

| — | En kvantitet på 25 000 ton för utfärdande av importlicenser till förmån för aktörer enligt avdelning III (delkvotsnummer 09.4162). |
| --- | --- |

—

En kvantitet på 25 000 ton för utfärdande av importlicenser till förmån för aktörer enligt avdelning III (delkvotsnummer 09.4162).

AVDELNING II

Aktörer som 2005 registrerats för kvot C enligt artikel 18.1 c i förordning (EG) nr 404/93

Artikel 3

Inlämnande av licensansökningar

Varje traditionell C-aktör och varje icke-traditionell C-aktör enligt artikel 3.3 respektive artikel 7.1 i kommissionens förordning (EG) nr 896/2001 (4) kan för januari och februari 2006 lämna en eller flera importlicensansökningar för upp till

| — | den referenskvantitet som, inom ramen för tullkvot C, har fastställts och meddelats för 2005 med tillämpning av artikel 5.4 i förordning (EG) nr 896/2001 (traditionell C-aktör), |
| --- | --- |

—

den referenskvantitet som, inom ramen för tullkvot C, har fastställts och meddelats för 2005 med tillämpning av artikel 5.4 i förordning (EG) nr 896/2001 (traditionell C-aktör),

| — | den kvantitet som, inom ramen för tullkvot C, har fastställts och meddelats för 2005 med tillämpning av artikel 9.3 i förordning (EG) nr 896/2001 (icke-traditionell C-aktör). |
| --- | --- |

—

den kvantitet som, inom ramen för tullkvot C, har fastställts och meddelats för 2005 med tillämpning av artikel 9.3 i förordning (EG) nr 896/2001 (icke-traditionell C-aktör).

Fält 20 i licensansökningarna och själva licenserna skall innehålla orden ”licens – förordning (EG) nr 2015/2005 – avdelning II”.

AVDELNING III

Övriga aktörer

Artikel 4

Inlämnande av licensansökningar

1.   De aktörer som är etablerade i gemenskapen och som är registrerade för kvot A/B enligt artikel 18.1 i förordning (EEG) nr 404/93, eller som är registrerade för den extra kvantitet som fastställs i förordning (EG) nr 1892/2004 och som under 2005 har låtit bananer från AVS-länder övergå till fri omsättning, behöver bara lämna in en enda importlicensansökning för den kvantitet som fastställs i artikel 2 andra strecksatsen.

2.   Ansökan om importlicens skall åtföljas av följande: en kopia av de Agrim-licenser som under 2005 har utnyttjats för import av bananer från AVS-länderna, med vederbörliga avdrag; ett intyg om att det har ställts en säkerhet på 150 euro per ton i enlighet med avdelning III i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 (5).

3.   Fält 20 i licensansökningarna och själva licenserna skall innehålla orden ”licens – förordning (EG) nr 2015/2005 – avdelning III”.

AVDELNING IV

Gemensamma bestämmelser

Artikel 5

Inlämnande av ansökningar

1.   Ansökan om importlicens skall av traditionella aktörer lämnas in till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som har fastställt referenskvantiteten, och av icke-traditionella aktörer till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där aktören är registrerad, den 14 och den 15 december 2005, tillsammans med ett intyg om att det har ställts en säkerhet på 150 euro per ton i enlighet med avdelning III i förordning (EEG) nr 2220/85.

2.   Ansökningar som inte lämnas in i den form som föreskrivs i artiklarna 3 och 4 kommer inte att beaktas.

Artikel 6

Utfärdande av licenser

1.   Medlemsstaterna skall senast den 19 december 2005 underrätta kommissionen om den totala kvantitet för vilken det har lämnats in giltiga licensansökningar och härvid skilja mellan aktörer enligt avdelning II och aktörer enligt avdelning III.

2.   Med hänsyn till de uppgifter som har lämnats enligt punkt 1 och på grundval av kvantiteten enligt artikel 2 skall kommissionen, vid behov, fastställa dels en nedsättningskoefficient som skall tillämpas på varje licensansökan från aktörer enligt avdelning II, dels en nedsättningskoefficient som skall tillämpas på varje licensansökan från aktörer enligt avdelning III.

3.   De behöriga myndigheterna skall i förekommande fall utan dröjsmål tillämpa nedsättningskoefficienterna enligt punkt 2 på sina importlicenser.

4.   Om förfarandet i punkt 3 leder till att det utfärdas en licens för en kvantitet som är mindre än vad som avsågs i ansökan, skall säkerheten enligt artikel 4.3 utan dröjsmål frisläppas för den kvantitet som inte har tilldelats.

AVDELNING V

Slutbestämmelser

Artikel 7

Giltighetstid och avdrag från licenserna

1.   Importlicenserna gäller för övergång till fri omsättning från och med den 1 januari 2006 till och med den 7 april 2006.

2.   De kvantiteter för vilka licenser har utnyttjats enligt denna förordning skall beaktas inom ramen för förvaltningen av tullkvoten enligt artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1964/2005 och, i förekommande fall, dras av från de mängder som vid ett senare tillfälle tilldelas aktörerna för 2006 inom ramen för tullkvotens förvaltning.

Artikel 8

Meddelanden

Medlemsstaterna skall senast den 31 januari 2006 underrätta kommissionen om de totala kvantiteter för vilka de har utfärdat licenser, klart och tydligt uppdelat efter aktörer enligt avdelning II och aktörer enligt avdelning III.

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 316, 2.12.2005, s. 1.

1

(2)  EGT L 47, 25.2.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

2

(3)  EUT L 328, 30.10.2004, s. 50.

3

(4)  EGT L 126, 8.5.2001, s. 6. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 838/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 52).

4

(5)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 673/2004 (EUT L 105, 14.4.2004, s. 17).

5

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2016/2005

av den 9 december 2005

om fastställande för år 2006 av tillämpningsföreskrifter för tullkvoter för ”baby beef”-produkter med ursprung i Kroatien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Serbien och Montenegro

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1), särskilt artikel 32.1 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 2007/2000 av den 18 september 2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess samt om ändring av förordning (EG) nr 2820/98 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1763/1999 och (EG) nr 6/2000 (2) föreskrivs en årlig tullkvot till förmånstull på 11 475 ton ”baby beef” som skall fördelas mellan Bosnien och Hercegovina och Serbien och Montenegro, inbegripet Kosovo. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 2007/2000 av den 18 september 2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess samt om ändring av förordning (EG) nr 2820/98 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1763/1999 och (EG) nr 6/2000 (2) föreskrivs en årlig tullkvot till förmånstull på 11 475 ton ”baby beef” som skall fördelas mellan Bosnien och Hercegovina och Serbien och Montenegro, inbegripet Kosovo.

| (2) | Enligt interimsavtal med Kroatien som godkändes genom rådets beslut 2002/107/EG av den 28 januari 2002 om ingående av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen å ena sidan och Republiken Kroatien å andra sidan om handel och handelsrelaterade frågor (3), och rådets och kommissionens beslut 2004/239/EG, Euratom, av den 23 februari 2004 om ingående av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien å andra sidan om handel och handelsrelaterade frågor (4), skall de årliga tullkvoterna till förmånstull uppgå till 9 400 ton respektive 1 650 ton. |
| --- | --- |

(2)

Enligt interimsavtal med Kroatien som godkändes genom rådets beslut 2002/107/EG av den 28 januari 2002 om ingående av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen å ena sidan och Republiken Kroatien å andra sidan om handel och handelsrelaterade frågor (3), och rådets och kommissionens beslut 2004/239/EG, Euratom, av den 23 februari 2004 om ingående av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien å andra sidan om handel och handelsrelaterade frågor (4), skall de årliga tullkvoterna till förmånstull uppgå till 9 400 ton respektive 1 650 ton.

| (3) | Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2248/2001 av den 19 november 2001 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken Kroatien å andra sidan och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien (5), och artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 153/2002 av den 21 januari 2002 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien å andra sidan och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (6) skall det antas närmare bestämmelser för genomförandet av tullkvoten för ”baby beef”. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2248/2001 av den 19 november 2001 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken Kroatien å andra sidan och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien (5), och artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 153/2002 av den 21 januari 2002 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien å andra sidan och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (6) skall det antas närmare bestämmelser för genomförandet av tullkvoten för ”baby beef”.

| (4) | Vid import inom kvoten för ”baby beef” som fastställts för Bosnien och Hercegovina och Serbien och Montenegro, inbegripet Kosovo, måste det, enligt förordning (EG) nr 2007/2000, av kontrollskäl uppvisas ett äkthetsintyg av vilket framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till den förordningen. Av harmoniseringsskäl visar det sig nödvändigt att vid import inom kvoten för ”baby beef” med ursprung i Kroatien eller f.d. jugoslaviska republiken Makedonien likaså fastställa att ett äkthetsintyg skall uppvisas av vilket det framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och till interimsavtalet med Kroatien. Det är dessutom nödvändigt att utforma en förlaga för äkthetsintyg och att fastställa bestämmelser för användningen av dem. |
| --- | --- |

(4)

Vid import inom kvoten för ”baby beef” som fastställts för Bosnien och Hercegovina och Serbien och Montenegro, inbegripet Kosovo, måste det, enligt förordning (EG) nr 2007/2000, av kontrollskäl uppvisas ett äkthetsintyg av vilket framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till den förordningen. Av harmoniseringsskäl visar det sig nödvändigt att vid import inom kvoten för ”baby beef” med ursprung i Kroatien eller f.d. jugoslaviska republiken Makedonien likaså fastställa att ett äkthetsintyg skall uppvisas av vilket det framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och till interimsavtalet med Kroatien. Det är dessutom nödvändigt att utforma en förlaga för äkthetsintyg och att fastställa bestämmelser för användningen av dem.

| (5) | Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, står under internationell civil förvaltning av Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK) som också har infört en särskild tullförvaltning. Det är därför nödvändigt att fastställa ett särskilt äkthetsintyg för varor med ursprung i Serbien och Montenegro/Kosovo. |
| --- | --- |

(5)

Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, står under internationell civil förvaltning av Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK) som också har infört en särskild tullförvaltning. Det är därför nödvändigt att fastställa ett särskilt äkthetsintyg för varor med ursprung i Serbien och Montenegro/Kosovo.

| (6) | Det är nödvändigt att förvalta de aktuella kvoterna med hjälp av importlicens. För detta ändamål skall kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (7) och kommissionens förordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/80 (8), tillämpas enligt bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att förvalta de aktuella kvoterna med hjälp av importlicens. För detta ändamål skall kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (7) och kommissionens förordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/80 (8), tillämpas enligt bestämmelserna i denna förordning.

| (7) | I syfte att säkerställa en sund förvaltning av importen av de berörda produkterna bör det föreskrivas att utfärdandet av importlicenserna skall föregås av en granskning, särskilt av uppgifterna i äkthetsintyget. |
| --- | --- |

(7)

I syfte att säkerställa en sund förvaltning av importen av de berörda produkterna bör det föreskrivas att utfärdandet av importlicenserna skall föregås av en granskning, särskilt av uppgifterna i äkthetsintyget.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för nötkött. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för nötkött.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För perioden 1 januari–31 december 2006 skall följande tullkvoter öppnas:

| a) | 9 400 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Kroatien. |
| --- | --- |

a)

9 400 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Kroatien.

| b) | 1 500 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

b)

1 500 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Bosnien och Hercegovina.

| c) | 1 650 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

c)

1 650 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

| d) | 9 975 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Serbien och Montenegro, inbegripet Kosovo. |
| --- | --- |

d)

9 975 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Serbien och Montenegro, inbegripet Kosovo.

De kvoter som avses i första stycket skall ha löpnummer 09.4503, 09.4504, 09.4505 respektive 09.4506.

Vid avräkning mot dessa kvoter skall 100 kg levande vikt anses motsvara 50 kg slaktvikt.

2.   För de kvoter som avses i punkt 1 skall den tillämpliga tullen vara 20 % av den värdetull och 20 % av den särskilda tull som föreskrivs i Gemensamma tulltaxan.

3.   Import inom de kvoter som avses i punkt 1 skall begränsas till vissa levande djur och vissa köttsorter med följande KN-nummer, vilka anges i bilaga II till förordning (EG) nr 2007/2000 och bilaga III till interimsavtalet med Kroatien och till stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 och ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 och ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 och ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 och ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Artikel 2

Om inget annat föreskrivs i denna förordning skall förordningarna (EG) nr 1291/2000 och (EG) nr 1445/95 tillämpas för import inom ramen för de kvoter som avses i artikel 1.

Artikel 3

1.   Vid import av de kvantiteter som avses i artikel 1 skall en importlicens uppvisas vid övergången till fri omsättning.

2.   I licensansökan och i licensen skall ursprungslandet eller tullområdet anges i fält 8. Licensen skall medföra skyldighet att importera från det angivna landet eller tullområdet.

Licensansökan och licensen skall innehålla en av de uppgifter som anges i bilaga I i fält 20.

3.   Originalet av det äkthetsintyg som upprättats enligt bestämmelserna i artikel 4 skall tillsammans med en kopia uppvisas för den behöriga myndigheten samtidigt med ansökan om den första importlicens som är knuten till äkthetsintyget. Originalet till äkthetsintyget skall bevaras av den behöriga myndigheten.

Inom ramen för den kvantitet som uppges i intyget får ett äkthetsintyg användas för utfärdande av flera importlicenser. Om mer än en licens utfärdas utifrån ett och samma äkthetsintyg skall den behöriga myndigheten påteckna äkthetsintyget i förhållande till avskrivningen.

4.   Den behöriga myndigheten får inte utfärda någon importlicens förrän den har försäkrat sig om att alla de uppgifter som finns i äkthetsintyget motsvarar uppgifterna i kommissionens veckomeddelanden om den aktuella importen. Därefter skall licensen utfärdas utan dröjsmål.

Artikel 4

1.   Alla ansökningar om importlicenser inom ramen för kvoter som avses i artikel 1, skall åtföljas av ett äkthetsintyg som utfärdats av det exporterande landets eller tullområdets myndigheter, enligt förteckningen i bilaga VII, och av vilket det framgår att produkterna har sitt ursprung i det berörda landet eller tullområdet och överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till förordning (EG) nr 2007/2000 eller i bilaga III till det stabiliserings- och associeringsavtal och till det interimsavtal som avses i artikel 1.3.

2.   Äkthetsintyg som överensstämmer med förlagorna i bilagorna II–VI respektive för de berörda exporterande länderna och tullområdet skall upprättas i ett original och två kopior vilka skall tryckas och fyllas i på ett av gemenskapens officiella språk. De kan dessutom tryckas och fyllas i på det officiella språket eller på ett av de officiella språken i det exporterande landet eller tullområdet.

De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där ansökan om importlicens lämnas in kan kräva att intyget översätts.

3.   Originalet och kopior av äkthetsintyget skall fyllas i antingen med skrivmaskin eller för hand. I det senare fallet skall de fyllas i med svart bläck och med tryckbokstäver.

Intygen skall ha formatet 210 × 297 mm. Papperet skall ha en lägsta vikt på 40 g/m2. Originalet skall vara vitt, kopia 1 rosa, och kopia 2 gul.

4.   Varje intyg skall vara försett med ett individuellt löpnummer följt av namnet på det land eller tullområde där intyget utfärdas.

Kopiorna skall ha samma löpnummer och samma namn som originalet.

5.   Ett intyg skall vara giltigt endast om det i vederbörlig ordning bestyrkts av ett av de utfärdande organ som anges i förteckningen i bilaga VII.

6.   Ett intyg skall anses vara korrekt påtecknat om det visar datum och ort för utfärdandet och om det är stämplat med den utfärdande myndighetens stämpel samt om det har skrivits under av en eller flera personer som är behöriga att göra detta.

Artikel 5

1.   De utfärdande myndigheter som förtecknas i bilaga VII skall

| a) | vara godkända som sådana av det berörda exporterande landet eller tullområdet, |
| --- | --- |

a)

vara godkända som sådana av det berörda exporterande landet eller tullområdet,

| b) | ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i intygen, |
| --- | --- |

b)

ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i intygen,

| c) | ha åtagit sig att minst en gång i veckan förse kommissionen med alla nödvändiga uppgifter för att möjliggöra kontroll av de uppgifter som anges på äkthetsintygen, särskilt intygets nummer, exportören, mottagaren, destinationslandet, produkten (levande djur/kött), nettovikten samt datum då intyget undertecknades. |
| --- | --- |

c)

ha åtagit sig att minst en gång i veckan förse kommissionen med alla nödvändiga uppgifter för att möjliggöra kontroll av de uppgifter som anges på äkthetsintygen, särskilt intygets nummer, exportören, mottagaren, destinationslandet, produkten (levande djur/kött), nettovikten samt datum då intyget undertecknades.

2.   Kommissionen skall ändra förteckningen i bilaga VII om det villkor som anges i punkt 1a inte längre uppfylls eller om ett utfärdande organ inte längre fullgör ett eller flera av sina åtaganden eller om ett nytt utfärdande organ utses.

Artikel 6

Äkthetsintyg och importlicenser skall vara giltiga i tre månader från det datum då de utfärdats. De skall dock som längst vara giltiga till och med den 31 december 2006.

Artikel 7

De berörda exporterande länderna eller tullområdet skall till kommissionen översända avtryck av de stämplar som deras utfärdande myndigheter använder samt namn och underskrifter för de personer som är behöriga att underteckna äkthetsintygen. Kommissionen skall vidarebefordra dessa upplysningar till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 240, 23.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1946/2005 (EUT L 312, 29.11.2005, s. 1).

2

(3)  EGT L 40, 12.2.2002, s. 9.

3

(4)  EUT L 84, 20.3.2004, s. 1.

4

(5)  EGT L 304, 21.11.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2/2003 (EGT L 1, 4.1.2003, s. 26).

5

(6)  EGT L 25, 29.1.2002, s. 16. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 3/2003 (EGT L 1, 4.1.2003, s. 30).

6

(7)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1856/2005 (EUT L 297, 15.11.2005, s. 7).

7

(8)  EGT L 143, 27.6.1995, s. 35. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1118/2004 (EUT L 217, 17.6.2004, s. 10).

8

---

BILAGA I

Uppgifter som avses i artikel 3.2

| — | : | På spanska | : | ”Baby beef” [Reglamento (CE) no 2016/2005] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | På tjeckiska | : | ”Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2016/2005) |
| — | : | På danska | : | ”Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2016/2005) |
| — | : | På tyska | : | ”Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2016/2005) |
| — | : | På estniska | : | ”Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2016/2005) |
| — | : | På grekiska | : | ”Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2016/2005] |
| — | : | På engelska | : | ”Baby beef” (Regulation (EC) No 2016/2005) |
| — | : | På franska | : | ”Baby beef” [Règlement (CE) no 2016/2005] |
| — | : | På italienska | : | ”Baby beef” [Regolamento (CE) n. 2016/2005] |
| — | : | På lettiska | : | ”Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2016/2005) |
| — | : | På litauiska | : | ”Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2016/2005) |
| — | : | På ungerska | : | ”Baby beef” (2016/2005/EK rendelet) |
| — | : | På malteska | : | ”Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2016/2005) |
| — | : | På nederländska | : | ”Baby beef” (Verordening (EG) nr. 2016/2005) |
| — | : | På polska | : | ”Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2016/2005) |
| — | : | På portugisiska | : | ”Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 2016/2005] |
| — | : | På slovakiska | : | ”Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 2016/2005] |
| — | : | På slovenska | : | ”Baby beef” (Uredba (ES) št. 2016/2005) |
| — | : | På finska | : | ”Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2016/2005) |
| — | : | På svenska | : | ”Baby beef” (Förordning (EG) nr 2016/2005) |

—

:

På spanska

:

”Baby beef” [Reglamento (CE) no 2016/2005]

—

:

På tjeckiska

:

”Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2016/2005)

—

:

På danska

:

”Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2016/2005)

—

:

På tyska

:

”Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2016/2005)

—

:

På estniska

:

”Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2016/2005)

—

:

På grekiska

:

”Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2016/2005]

—

:

På engelska

:

”Baby beef” (Regulation (EC) No 2016/2005)

—

:

På franska

:

”Baby beef” [Règlement (CE) no 2016/2005]

—

:

På italienska

:

”Baby beef” [Regolamento (CE) n. 2016/2005]

—

:

På lettiska

:

”Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2016/2005)

—

:

På litauiska

:

”Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2016/2005)

—

:

På ungerska

:

”Baby beef” (2016/2005/EK rendelet)

—

:

På malteska

:

”Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2016/2005)

—

:

På nederländska

:

”Baby beef” (Verordening (EG) nr. 2016/2005)

—

:

På polska

:

”Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2016/2005)

—

:

På portugisiska

:

”Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 2016/2005]

—

:

På slovakiska

:

”Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 2016/2005]

—

:

På slovenska

:

”Baby beef” (Uredba (ES) št. 2016/2005)

—

:

På finska

:

”Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2016/2005)

—

:

På svenska

:

”Baby beef” (Förordning (EG) nr 2016/2005)

---

BILAGA II

Image

---

BILAGA III

Image

---

BILAGA IV

Image

---

BILAGA V

Image

---

BILAGA VI

Image

---

BILAGA VII

Utfärdande organ:

| — | Republiken Kroatien: ”Euroinspekt”, Zagreb, Kroatien. |
| --- | --- |

—

Republiken Kroatien: ”Euroinspekt”, Zagreb, Kroatien.

| — | Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

—

Bosnien och Hercegovina.

| — | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

—

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

| — | Serbien och Montenegro (1): ”YU Institute for Meat Hygiene and Technology”, Kacanskog 13, Belgrad, Jugoslavien. |
| --- | --- |

—

Serbien och Montenegro (1): ”YU Institute for Meat Hygiene and Technology”, Kacanskog 13, Belgrad, Jugoslavien.

| — | Serbien och Montenegro/Kosovo. |
| --- | --- |

—

Serbien och Montenegro/Kosovo.

---

(1)  Med undantag för Kosovo enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2017/2005

av den 8 december 2005

om förbud mot fiske efter kungsfiskar i NAFO-område 3M med fartyg som seglar under en medlemsstats flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 27/2005 av den 22 december 2004 om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2005. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 27/2005 av den 22 december 2004 om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2005.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som seglar under en medlemsstats flagg som anges i samma bilaga, eller som är registrerade i en medlemsstat, medfört att kvoten för 2005 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som seglar under en medlemsstats flagg som anges i samma bilaga, eller som är registrerade i en medlemsstat, medfört att kvoten för 2005 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd, liksom förvaring ombord, omlastning eller landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd, liksom förvaring ombord, omlastning eller landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2005 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen, för det bestånd som anges i bilagan, skall anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, som bedrivs av fartyg som seglar under en medlemsstats flagg som anges i samma bilaga, eller är registrerade i en medlemsstat, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är förbjudet att förvara ombord, omlasta eller landa fångster av detta bestånd gjorda av dessa fartyg från och med den dagen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2005.

På kommissionens vägnar

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 768/2005 (EUT L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 12, 14.1.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1936/2005 (EUT L 311, 26.11.2005, s. 1).

3

---

BILAGA

| Medlemsstat | alla medlemsstater |
| --- | --- |
| Bestånd | RED/N3M. |
| Arter | Kungsfiskar (Sebastes spp.) |
| Zon | NAFO 3M |
| Datum | 22 november 2005 |

Medlemsstat

alla medlemsstater

Bestånd

RED/N3M.

Arter

Kungsfiskar (Sebastes spp.)

Zon

NAFO 3M

Datum

22 november 2005

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2018/2005

av den 9 december 2005

om ändring för femtionionde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 beträffande införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 om förbud mot export av vissa varor och tjänster till Afghanistan, skärpning av flygförbudet och förlängning av spärrandet av tillgångar och andra finansiella medel beträffande talibanerna i Afghanistan (1), särskilt artikel 7.1 första strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 6 december 2005 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 6 december 2005 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen skall vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(3)

För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen skall vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2005.

På kommissionens vägnar

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektör för yttre förbindelser

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1956/2005 (EUT L 314, 30.11.2005, s. 14).

1

---

BILAGA

Följande uppgifter skall läggas till i bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 under rubriken ”Fysiska personer”:

| 1. | Ata Abdoulaziz Rashid (alias a) Ata Abdoul Aziz Barzingy, b) Abdoulaziz Ata Rashid). Född den 1 december 1973, i Sulaimaniya, Irak, irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0020375. Övriga upplysningar: i häkte i Stuttgart, Tyskland. |
| --- | --- |

1.

Ata Abdoulaziz Rashid (alias a) Ata Abdoul Aziz Barzingy, b) Abdoulaziz Ata Rashid). Född den 1 december 1973, i Sulaimaniya, Irak, irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0020375. Övriga upplysningar: i häkte i Stuttgart, Tyskland.

| 2. | Dieman Abdulkadir Izzat (alias Deiman Alhasenben Ali Aljabbari). Född den 4 juli 1965 i Kirkuk, Irak. Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0141062. Övriga upplysningar: i häkte i Nürnberg, Tyskland. |
| --- | --- |

2.

Dieman Abdulkadir Izzat (alias Deiman Alhasenben Ali Aljabbari). Född den 4 juli 1965 i Kirkuk, Irak. Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0141062. Övriga upplysningar: i häkte i Nürnberg, Tyskland.

| 3. | Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Född den 20 november 1973 i Benghazi, Libyen. Pass a) egyptiskt resedokument nr 939254, b) egyptiskt pass nr 0003213, c) egyptiskt pass nr 981358, d) dokument (ersättning för pass) nr C00071659 utfärdat av Förbundsrepubliken Tyskland. Övriga upplysningar: i häkte i Wuppertal, Tyskland. |
| --- | --- |

3.

Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Född den 20 november 1973 i Benghazi, Libyen. Pass a) egyptiskt resedokument nr 939254, b) egyptiskt pass nr 0003213, c) egyptiskt pass nr 981358, d) dokument (ersättning för pass) nr C00071659 utfärdat av Förbundsrepubliken Tyskland. Övriga upplysningar: i häkte i Wuppertal, Tyskland.

| 4. | Mazen Ali Hussein (alias Issa Salah Muhamad). Född den a) 1 januari 1982 (Mazen Ali Hussein), b) den 1 januari 1980 (Issa Salah Muhamad) i Bagdad, Irak. Irakisk medborgare. Pass: Tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0144378. Adress: fängelset i Schwäbisch Hall, Tyskland. |
| --- | --- |

4.

Mazen Ali Hussein (alias Issa Salah Muhamad). Född den a) 1 januari 1982 (Mazen Ali Hussein), b) den 1 januari 1980 (Issa Salah Muhamad) i Bagdad, Irak. Irakisk medborgare. Pass: Tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0144378. Adress: fängelset i Schwäbisch Hall, Tyskland.

| 5. | Kawa Hamawandi (alias Kaua Omar Achmed). Född den 1 juli 1971 i Arbil, Irak. Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0139243. Övriga upplysningar: i häkte i Kempten, Tyskland. |
| --- | --- |

5.

Kawa Hamawandi (alias Kaua Omar Achmed). Född den 1 juli 1971 i Arbil, Irak. Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0139243. Övriga upplysningar: i häkte i Kempten, Tyskland.

| 6. | Isnilon Totoni Hapilon (alias a) Isnilon Hapilun, b) Isnilun Hapilun, c) Abu Musab, d) Salahudin, e) Tuan Isnilon). Född den a) 18 mars 1966, b) 10 mars 1967 i Bulanza, Lantawan, Basilan, Filippinerna. Filippinsk medborgare. |
| --- | --- |

6.

Isnilon Totoni Hapilon (alias a) Isnilon Hapilun, b) Isnilun Hapilun, c) Abu Musab, d) Salahudin, e) Tuan Isnilon). Född den a) 18 mars 1966, b) 10 mars 1967 i Bulanza, Lantawan, Basilan, Filippinerna. Filippinsk medborgare.

| 7. | Rafik Mohamad Yousef (alias Mohamad Raific Kairadin). Född den 27 augusti 1974 i Bagdad, Irak. Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0092301. Övriga upplysningar: i häkte i Mannheim, Tyskland. |
| --- | --- |

7.

Rafik Mohamad Yousef (alias Mohamad Raific Kairadin). Född den 27 augusti 1974 i Bagdad, Irak. Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0092301. Övriga upplysningar: i häkte i Mannheim, Tyskland.

| 8. | Ibrahim Mohamed Khalil (alias a) Khalil Ibrahim Jassem, b) Khalil Ibrahim Mohammad, c) Khalil Ibrahim Al Zafiri, d) (Khalil). Född den a) 2 juli 1975 (Ibrahim Mohamed Khalil), b) 2 maj 1972 (Khalil Ibrahim Jassem), c) 3 juli 1975 (Khalil Ibrahim Mohammad), d) 1972 (Khalil Ibrahim Al Zafiri), e) 2 maj 1975 (Khalil) i a) Mosul, Irak (Ibrahim Mohamed Khalil, Khalil Ibrahim Mohammad), b) Bagdad, Irak (Khalil Ibrahim Jassem). Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0003900. Övriga upplysningar: i häkte i Frankenthal, Tyskland. |
| --- | --- |

8.

Ibrahim Mohamed Khalil (alias a) Khalil Ibrahim Jassem, b) Khalil Ibrahim Mohammad, c) Khalil Ibrahim Al Zafiri, d) (Khalil). Född den a) 2 juli 1975 (Ibrahim Mohamed Khalil), b) 2 maj 1972 (Khalil Ibrahim Jassem), c) 3 juli 1975 (Khalil Ibrahim Mohammad), d) 1972 (Khalil Ibrahim Al Zafiri), e) 2 maj 1975 (Khalil) i a) Mosul, Irak (Ibrahim Mohamed Khalil, Khalil Ibrahim Mohammad), b) Bagdad, Irak (Khalil Ibrahim Jassem). Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 0003900. Övriga upplysningar: i häkte i Frankenthal, Tyskland.

| 9. | Lokman Amin Mohammed (alias a) Lokman Ami Mohamad, b) Lukman Ami Mohammed). Född den 1 februari 1974 i Kirkuk, Irak. Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 006991. Övriga upplysningar: i häkte i Stadelheim, München, Tyskland. |
| --- | --- |

9.

Lokman Amin Mohammed (alias a) Lokman Ami Mohamad, b) Lukman Ami Mohammed). Född den 1 februari 1974 i Kirkuk, Irak. Irakisk medborgare. Pass: tyskt resedokument (”Reiseausweis”) nr A 006991. Övriga upplysningar: i häkte i Stadelheim, München, Tyskland.

| 10. | Radulan Sahiron (alias a) Radullan Sahiron, b) Radulan Sahirun, c) Radulan Sajirun, d) (Commander Putol). Född a) 1955, b) omkring 1952 i Kaunayan, Patikul, Jolo Island, Filippinerna, filippinsk medborgare. |
| --- | --- |

10.

Radulan Sahiron (alias a) Radullan Sahiron, b) Radulan Sahirun, c) Radulan Sajirun, d) (Commander Putol). Född a) 1955, b) omkring 1952 i Kaunayan, Patikul, Jolo Island, Filippinerna, filippinsk medborgare.

| 11. | Jainal Antel Sali (jr.) (alias a) Abu Solaiman, b) Abu Solayman, c) Apong Solaiman, d) (Apung). Född den 1 juni 1965 i Barangay Lanote, Bliss, Isabela, Basilan, Filippinerna, filippinsk medborgare. |
| --- | --- |

11.

Jainal Antel Sali (jr.) (alias a) Abu Solaiman, b) Abu Solayman, c) Apong Solaiman, d) (Apung). Född den 1 juni 1965 i Barangay Lanote, Bliss, Isabela, Basilan, Filippinerna, filippinsk medborgare.

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2019/2005

av den 9 december 2005

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1423/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av produkter inom sockersektorn med undantag av melass (2), särskilt artikel 1.2, andra stycket, andra meningen och artikel 3.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 1976/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 1976/2005 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1423/95, och som fastställs i förordning (EG) nr 1011/2005 för regleringsåret 2005/06 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 10 december 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 141, 24.6.1995, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 624/98 (EGT L 85, 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUT L 317, 3.12.2005, s. 10.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 10 december 2005 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 28,49 | 2,74 |
| 1701 11 90 (1) | 28,49 | 7,29 |
| 1701 12 10 (1) | 28,49 | 2,60 |
| 1701 12 90 (1) | 28,49 | 6,86 |
| 1701 91 00 (2) | 27,05 | 11,71 |
| 1701 99 10 (2) | 27,05 | 7,19 |
| 1701 99 90 (2) | 27,05 | 7,19 |
| 1702 90 99 (3) | 0,27 | 0,38 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

28,49

2,74

1701 11 90 (1)

28,49

7,29

1701 12 10 (1)

28,49

2,60

1701 12 90 (1)

28,49

6,86

1701 91 00 (2)

27,05

11,71

1701 99 10 (2)

27,05

7,19

1701 99 90 (2)

27,05

7,19

1702 90 99 (3)

0,27

0,38

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i rådets förordning (EG) nr 1260/2001 (EGT L 178, 30.6.2001, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.I i förordning (EG) nr 1260/2001.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2020/2005

av den 9 december 2005

om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av protokoll nr 4 om bomull som är fogat som bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1050/2001 (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1051/2001 av den 22 maj 2001 om produktionsstöd för bomull (2), särskilt artikel 4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset.

| (2) | Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001.

| (3) | Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Världsmarknadspriset på orensad bomull, som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, fastställs till 21,677 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 10 december 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EGT L 210, 3.8.2001, s. 10. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1486/2002 (EGT L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/26

---

BESLUT nr 3/2005 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–RUMÄNIEN

av den 5 juli 2005

om förbättring av de regler för handeln med bearbetade jordbruksprodukter som avses i protokoll 3 till Europaavtalet

(2005/877/EG)

ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Rumänien, å andra sidan (1), särskilt artikel 1.2 i protokoll 3, och

av följande skäl:

| (1) | I protokoll 3 fastställs regler för handeln med bearbetade jordbruksprodukter mellan gemenskapen och Rumänien. Protokoll 3 ändrades senast genom protokollet om anpassning av handelsaspekterna i Europaavtalet (2). |
| --- | --- |

(1)

I protokoll 3 fastställs regler för handeln med bearbetade jordbruksprodukter mellan gemenskapen och Rumänien. Protokoll 3 ändrades senast genom protokollet om anpassning av handelsaspekterna i Europaavtalet (2).

| (2) | Man har nyligen förhandlat om nya förbättringar av handeln för att som en förberedelse inför anslutningen underlätta den ekonomiska konvergensen och fastställa medgivanden i form av en fullständig liberalisering av handeln med vissa bearbetade jordbruksprodukter och en sänkning av tullsatser eller tullkvoter för andra. |
| --- | --- |

(2)

Man har nyligen förhandlat om nya förbättringar av handeln för att som en förberedelse inför anslutningen underlätta den ekonomiska konvergensen och fastställa medgivanden i form av en fullständig liberalisering av handeln med vissa bearbetade jordbruksprodukter och en sänkning av tullsatser eller tullkvoter för andra.

| (3) | Enligt artikel 2.1 andra strecksatsen i protokoll 3 får tullsatserna sänkas genom beslut av associeringsrådet om detta görs till följd av ömsesidiga medgivanden när det gäller bearbetade jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.1 andra strecksatsen i protokoll 3 får tullsatserna sänkas genom beslut av associeringsrådet om detta görs till följd av ömsesidiga medgivanden när det gäller bearbetade jordbruksprodukter.

| (4) | Handelsreglerna enligt protokoll 3 bör fortsätta att gälla för vissa bearbetade jordbruksprodukter som omfattas av protokoll 3 men inte är förtecknade i detta beslut eller för vilka de öppnade kvoterna har förbrukats. |
| --- | --- |

(4)

Handelsreglerna enligt protokoll 3 bör fortsätta att gälla för vissa bearbetade jordbruksprodukter som omfattas av protokoll 3 men inte är förtecknade i detta beslut eller för vilka de öppnade kvoterna har förbrukats.

| (5) | För bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilaga I till fördraget bör inga exportbidrag beviljas enligt kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt om kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (3). |
| --- | --- |

(5)

För bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilaga I till fördraget bör inga exportbidrag beviljas enligt kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt om kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (3).

| (6) | Bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Rumänien vilka exporteras till gemenskapen bör inte beviljas exportbidrag. |
| --- | --- |

(6)

Bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Rumänien vilka exporteras till gemenskapen bör inte beviljas exportbidrag.

| (7) | De årskvoter som anges i bilagorna III och IV till detta beslut bör öppnas enligt villkoren i dessa bilagor. Med hänsyn till att dessa årskvoter endast kan öppnas efter den 1 januari 2005, vid en tidpunkt som skall fastställas, bör kvoterna för 2005 minskas i proportion till det antal månader som redan har förflutit detta år. |
| --- | --- |

(7)

De årskvoter som anges i bilagorna III och IV till detta beslut bör öppnas enligt villkoren i dessa bilagor. Med hänsyn till att dessa årskvoter endast kan öppnas efter den 1 januari 2005, vid en tidpunkt som skall fastställas, bör kvoterna för 2005 minskas i proportion till det antal månader som redan har förflutit detta år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den dag då detta beslut träder i kraft skall de tullsatser som anges i bilaga I tillämpas på import till gemenskapen av varor med ursprung i Rumänien som finns förtecknade i den bilagan.

Från och med den dag då detta beslut träder i kraft skall de tullsatser som anges i bilaga II tillämpas på import till Rumänien av varor med ursprung i gemenskapen som finns förtecknade i den bilagan.

Artikel 2

Bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i gemenskapen som inte är förtecknade i bilaga I till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och som exporteras till Rumänien skall inte vara berättigade till exportbidrag enligt förordning (EG) nr 1520/2000.

Bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Rumänien som inte är förtecknade i bilaga I till ovannämnda fördrag och som exporteras till gemenskapen skall inte vara berättigade till exportbidrag i Rumänien.

Artikel 3

De tullkvoter som avses i bilagorna III och IV skall vara öppna enligt villkoren däri. För 2005 skall tullkvoterna minskas i proportion till det antal månader som redan har förflutit detta år.

Artikel 4

Om inget annat anges skall bestämmelserna i protokoll 3 fortsätta att gälla för bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilagorna I, II, III och IV eller för vilka de kvoter som anges i bilagorna III och IV är förbrukade.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft den första dagen i den första månaden efter det att båda parter anmält att de har avslutat deras interna förfaranden för ratificering, godtagande eller godkännande.

Utfärdat i Bryssel den 5 juli 2005.

På associeringsrådets vägnar

J. STRAW

Ordförande

---

(1)  EGT L 357, 31.12.1994, s. 2.

1

(2)  Protokoll om anpassning av handelsaspekterna i Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Rumänien, å andra sidan, för att beakta Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till Europeiska unionen och resultaten av jordbruksförhandlingarna inom Uruguayrundan, särskilt förbättringarna av den befintliga förmånsordningen (EGT L 301, 11.11.1998, s. 3).

2

(3)  EGT L 177, 15.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 893/2005 (EUT L 152, 15.6.2005, s. 13).

3

---

BILAGA I

Tullsatser som skall tillämpas på import till gemenskapen av varor med ursprung i Rumänien

| KN-nr | Varuslag | Fr.o.m. dagen för ikraftträdandet t.o.m. 31.12.2005
  (%) | Under perioden 1.1.2006–31.12.2006
  (%) | Fr.o.m. 1.1.2007
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0403 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: | | | |
| 0403 10 | – Yoghurt | | | |
| | – – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: | | | |
| | – – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av: | | | |
| 0403 10 51 | – – – – Högst 1,5 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 53 | – – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 59 | – – – – Mer än 27 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Annan, med en mjölkfetthalt av: | | | |
| 0403 10 91 | – – – – Högst 3 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 93 | – – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 99 | – – – – Mer än 6 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 | – Andra slag: | | | |
| | – – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: | | | |
| | – – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av: | | | |
| 0403 90 71 | – – – – Högst 1,5 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 73 | – – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 79 | – – – – Mer än 27 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Andra, med en mjölkfetthalt av: | | | |
| 0403 90 91 | – – – – Högst 3 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 93 | – – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 99 | – – – – Mer än 6 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0405 | Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter: | | | |
| 0405 20 | – Bredbara smörfettsprodukter: | | | |
| 0405 20 10 | – – Med en fetthalt av mer än 39 viktprocent men högst 60 viktprocent | 0 % + EAR (1) | 0 % + EAR (1) | 0 |
| 0405 20 30 | – – Med en fetthalt av mer än 60 viktprocent men högst 75 viktprocent | 0 % + EAR (1) | 0 % + EAR (1) | 0 |
| 0710 | Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta: | | | |
| 0710 40 00 | – Sockermajs | 0 | 0 | 0 |
| 0711 | Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd: | | | |
| 0711 90 | – Andra grönsaker; blandningar av grönsaker: | | | |
| 0711 90 30 | – – – Sockermajs | 0 | 0 | 0 |
| 1302 | Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter: | | | |
| | – Växtsafter och växtextrakter: | | | |
| 1302 13 00 | – – Humleextrakt | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 | – Pektinämnen och pektater: | | | |
| 1302 20 10 | – – Torra | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 90 | – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1505 | Ullfett och fettartade ämnen erhållna ur ullfett (inbegripet lanolin): | | | |
| 1505 00 10 | – Rått ullfett | 0 | 0 | 0 |
| 1516 | Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffinerade men ej vidare bearbetade: | | | |
| 1516 20 | – Vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor: | | | |
| 1516 20 10 | – – Hydrerad ricinolja, s. k. opalvax | 0 | 0 | 0 |
| 1517 | Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516: | | | |
| 1517 10 | – Margarin med undantag av flytande margarin: | | | |
| 1517 10 10 | – – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 1517 90 | – Andra slag: | | | |
| 1517 90 10 | – – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1517 90 93 | – – – Ätbara blandningar och beredningar av sådana slag som används som formsläppmedel | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 | Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, kokta, oxiderade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 1516; oätliga blandningar eller beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans | | | |
| 1518 00 10 | – Linoxyn | 0 | 0 | 0 |
| | – Andra slag: | | | |
| 1518 00 91 | – – Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter och oljor, kokta, oxiderade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 1516 | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1518 00 95 | – – – Oätliga blandningar eller beredningar av animaliska fetter eller oljor eller av animaliska och vegetabiliska fetter eller oljor samt fraktioner av dessa | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 99 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1521 | Vegetabiliska vaxer (andra än triglycerider), bivax, andra insektsvaxer samt spermaceti (valrav), även raffinerade eller färgade: | | | |
| 1521 90 | – Andra: | | | |
| 1521 90 99 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1522 00 | Degras; återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer: | | | |
| 1522 00 10 | – Degras | 0 | 0 | 0 |
| 1702 | Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör: | | | |
| 1702 50 00 | – Kemiskt ren fruktos | 0 | 0 | 0 |
| 1702 90 | – Annat, även invertsocker: | | | |
| 1702 90 10 | – – Kemiskt ren maltos | 0 | 0 | 0 |
| 1704 | Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), ej innehållande kakao: | | | |
| 1704 10 | – Tuggummi, även överdraget med socker: | | | |
| | – – Innehållande mindre än 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros): | | | |
| 1704 10 11 | – – – I plattor | 0 | 0 | 0 |
| 1704 10 19 | – – – Annat | 0 | 0 | 0 |
| | – – Innehållande minst 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker beräknat som sackaros): | | | |
| 1704 10 91 | – – – I plattor | 0 | 0 | 0 |
| 1704 10 99 | – – – Annat | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 | – Andra slag: | | | |
| 1704 90 10 | – – Lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros, men utan andra tillsatser | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 30 | – – Vit choklad | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1704 90 51 | – – – Massor, pastor, mandelmassor, löst förpackade i förpackningar med nettovikt av minst 1 kg | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 55 | – – – Pastiller, tabletter o.d. mot hosta | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 61 | – – – Dragéer | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Andra: | | | |
| 1704 90 65 | – – – – Vingummi, gelévaror och fruktpastor i form av konfektyrer | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 71 | – – – Karameller o.d., även fyllda | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 75 | – – – – Kola o.d. | 0 | 0 | 0 |
| | – – – – Andra: | | | |
| 1704 90 81 | – – – – – Tabletter framställda genom sammanpressning | 0 | 0 | 0 |
| 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao | | | |
| 1806 10 | – Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel: | | | |
| 1806 10 20 | – – Innehållande minst 5 viktprocent men mindre än 65 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros | 0 | 0 | 0 |
| 1806 10 30 | – – Innehållande minst 65 viktprocent men mindre än 80 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 | – Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg: | | | |
| 1806 20 10 | – – Innehållande minst 31 viktprocent kakaosmör eller sammanlagt minst 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 30 | – – Innehållande sammanlagt minst 25, men mindre än 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1806 20 50 | – – – Innehållande minst 18 viktprocent kakaosmör | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 70 | – – – ”Chocolate milk crumb” | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 80 | – – – Chokladglasyr | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 95 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| | – Andra beredningar, i form av block, kakor eller stänger: | | | |
| 1806 31 00 | – – Fyllda | 0 | 0 | 0 |
| 1806 32 | – – Ofyllda | | | |
| 1806 32 10 | – – – Med tillsats av spannmål, frukt eller nötter | 0 | 0 | 0 |
| 1806 32 90 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 | – Andra slag: | | | |
| | – – Choklad och varor av choklad: | | | |
| | – – – Konfekt, även med fyllning: | | | |
| 1806 90 11 | – – – – Innehållande alkohol | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 19 | – – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Andra: | | | |
| 1806 90 31 | – – – – Fyllda | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 39 | – – – – Ofyllda | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 50 | – – Sockerkonfektyrer och sockerfria konfektyrer, innehållande kakao | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 60 | – – Smörgåspålägg innehållande kakao | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 70 | – – Kakaoberedningar för framställning av drycker | 0 | 0 | 0 |
| 1901 | Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans | | | |
| 1901 10 00 | – Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar | 0 | 0 | 0 |
| 1901 20 00 | – Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905 | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 | – Andra slag: | | | |
| | – – Maltextrakt: | | | |
| 1901 90 11 | – – – Med en torrsubstanshalt av minst 90 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 19 | – – – Annat | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra livsmedelsberedningar: | | | |
| 1902 | Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd: | | | |
| | – Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda: | | | |
| 1902 11 00 | – – Innehållande ägg | 0 % + 16,7 EUR/100 kg | 0 % + 11 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 19 | – – Andra: | | | |
| 1902 19 10 | – – – Utan innehåll av vanligt vetemjöl | 0 % + 20,4 EUR/100 kg | 0 % + 13,5 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 19 90 | – – – Andra | 0 % + 17,5 EUR/100 kg | 0 % + 11,6 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 20 | – Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda: | | | |
| | – – Andra: | | | |
| 1902 20 91 | – – – Kokta | 0 % + 5,2 EUR/100 kg | 0 % + 4 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 20 99 | – – – Andra | 0 % + 14,7 EUR/100 kg | 0 % + 11,2 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 30 | – Andra pastaprodukter: | | | |
| 1902 30 10 | – – Torkade | 0 % + 16,7 EUR/100 kg | 0 % + 11 EUR/100 kg | |
| 1902 30 90 | – – Andra | 0 % + 6,6 EUR/100 kg | 0 % + 4,4 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 40 | – Couscous: | | | |
| 1902 40 10 | – – Inte beredda | 0 | 0 | 0 |
| 1902 40 90 | – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1903 00 00 | Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d. | 0 | 0 | 0 |
| 1904 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans: | | | |
| 1904 10 | – Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter: | | | |
| 1904 10 10 | – – Framställda av majs | 0 | 0 | 0 |
| 1904 10 30 | – – Framställda av ris | 0 | 0 | 0 |
| 1904 10 90 | – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 | – Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål: | | | |
| 1904 20 10 | – – Beredningar av müsli-typ baserade på orostade spannmålsflingor | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1904 20 91 | – – – Framställda av majs | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 95 | – – – Framställda av ris | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 99 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1904 30 00 | – Bulgurvete | 0 | 0 | 0 |
| 1904 90 | – Andra slag: | 0 | 0 | 0 |
| 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter: | | | |
| 1905 10 00 | – Knäckebröd | 0 | 0 | 0 |
| 1905 20 | – Kryddade kakor s.k. pain d'épices | 0 | 0 | 0 |
| | – Söta kex, småkakor o.d., våfflor och rån (wafers) | | | |
| 1905 31 | – – Söta kex, småkakor o.d.: | 0 | 0 | 0 |
| 1905 32 | – – – Våfflor och rån (wafers): | 0 | 0 | 0 |
| 1905 40 | – Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter: | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 | – Andra slag: | | | |
| 1905 90 10 | – – Matzos | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 20 | – – Nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 30 | – – – Bröd, utan tillsats av honung, ägg, ost eller frukt och innehållande i torrt tillstånd högst 5 viktprocent socker och högst 5 viktprocent fett | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 45 | – – – Kex | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 55 | – – – Extruderade eller expanderade varor, kryddade eller saltade | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Andra: | | | |
| 1905 90 60 | – – – – Med tillsats av sötningsmedel | 0 | 0 | 0 |
| 2001 | Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra: | | | |
| 2001 90 | – Andra slag: | | | |
| 2001 90 30 | – – Sockermajs (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 40 | – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 60 | – – Palmhjärtan | 0 | 0 | 0 |
| 2004 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006: | | | |
| 2004 10 | – Potatis | | | |
| 2004 10 91 | – – – I form av mjöl eller flingor | 0 | 0 | 0 |
| 2004 90 | – Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker: | | | |
| 2004 90 10 | – – Sockermajs (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2005 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006: | | | |
| 2005 20 | – Potatis: | | | |
| 2005 20 10 | – – I form av mjöl eller flingor | 0 | 0 | 0 |
| 2005 80 00 | – Sockermajs (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2008 | Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: | | | |
| | – Nötter, jordnötter och andra frön, även blandade med varandra: | | | |
| 2008 11 | – – Jordnötter: | | | |
| 2008 11 10 | – – – Jordnötssmör | 0 | 0 | 0 |
| 2008 91 00 | – – Palmhjärtan | 0 | 0 | 0 |
| 2008 99 | – – Andra: | | | |
| | – – – Utan tillsats av alkohol: | | | |
| | – – – – Utan tillsats av socker: | | | |
| 2008 99 85 | – – – – – Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2008 99 91 | – – – – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar innehållande minst 5 viktprocent stärkelse | 0 | 0 | 0 |
| 2101 | Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter: | | | |
| | – Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe samt beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe: | | | |
| 2101 11 | – – Extrakter; essenser och koncentrat: | 0 | 0 | 0 |
| 2101 12 | – – Beredningar på basis av extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe: | | | |
| 2101 12 98 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 2101 20 | – Extrakter, essenser och koncentrat av te eller mate samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte: | | | |
| 2101 20 20 | – – Extrakter, essenser och koncentrat | 0 | 0 | 0 |
| | – – Beredningar: | | | |
| 2101 20 98 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 2101 30 | – Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter: | 0 | 0 | 0 |
| 2102 | Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver: | | | |
| 2102 10 | – Aktiv jäst: | | | |
| 2102 10 10 | – – Jästkulturer | 0 | 0 | 0 |
| | – – Bagerijäst | | | |
| 2102 10 31 | – – – Torrjäst | 0 | 0 | 0 |
| 2102 10 39 | – – – Annan | 0 | 0 | 0 |
| 2102 20 | – – Inaktiv jäst: | | | |
| 2102 20 11 | – – – I form av tabletter, tärningar e.d. eller i förpackningar med ett nettoinnehåll av högst 1 kg | 0 | 0 | 0 |
| 2102 20 19 | – – – Annan | 0 | 0 | 0 |
| 2102 30 00 | – Beredda bakpulver | 0 | 0 | 0 |
| 2103 | Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål; senapspulver och beredd senap: | | | |
| 2103 10 00 | – Sojasås | 0 | 0 | 0 |
| 2103 20 00 | – Tomatketchup och annan tomatsås | 0 | 0 | 0 |
| 2103 90 | – Andra slag: | | | |
| 2103 90 90 | – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 2104 | Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger; homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar: | 0 | 0 | 0 |
| 2105 00 | Glassvaror, även innehållande kakao: | | | |
| 2105 00 10 | – Inte innehållande mjölkfett eller innehållande mindre än 3 viktprocent mjölkfett | 0 | 0 | 0 |
| | – Innehållande mjölkfett: | | | |
| 2105 00 91 | – – Till en mängd av minst 3 men mindre än 7 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 2105 00 99 | – – Till en mängd av minst 7 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 2106 | Livsmedelsberedningar, ej nämnda eller inbegripna någon annanstans: | | | |
| 2106 10 | – Proteinkoncentrat och texturerade proteiner: | | | |
| 2106 10 20 | – – Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse | 4 | 4 | 0 |
| 2106 10 80 | – – Andra | 0 % + EAR (1) | 0 % + EAR (1) | 0 |
| 2208 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker | | | |
| 2208 40 | – Rom och taffia: | | | |
| | – – På kärl rymmande högst 2 liter: | | | |
| 2208 40 11 | – – – Rom med ett innehåll av andra flyktiga substanser än etanol och metanol som är på minst 225 gram per hektoliter ren alkohol (med en tolerans på 10 %) | 0,6 EUR/vol %/hl + 3,2 EUR/hl | 0,6 EUR/vol %/hl + 3,2 EUR/hl | 0 |
| | – – – Annan: | | | |
| 2208 40 39 | – – – – Andra | 0,6 EUR/vol %/hl + 3,2 EUR/hl | 0,6 EUR/vol %/hl + 3,2 EUR/hl | 0 |
| | – – På kärl rymmande mer än 2 liter | | | |
| 2208 40 51 | – – – Rom med ett innehåll av andra flyktiga substanser än etanol och metanol som är på minst 225 gram per hektoliter ren alkohol (med en tolerans på 10 %) | 0,6 EUR/vol %/hl | 0,6 EUR/vol %/hl | 0 |
| | – – – Annan: | | | |
| 2208 40 99 | – – – – Andra | 0,6 EUR/vol %/hl | 0,6 EUR/vol %/hl | 0 |
| 2402 | Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning | | | |
| 2402 10 00 | – Cigarrer och cigariller innehållande tobak | 26 | 26 | 0 |
| 2402 20 | – Cigaretter innehållande tobak | | | |
| 2402 20 10 | – – Innehållande ”cloves” | 10 | 10 | 0 |
| 2402 20 90 | – – Andra | 57,6 | 57,6 | 0 |
| 2402 90 00 | – Andra slag | 57,6 | 57,6 | 0 |
| 2403 | Andra varor tillverkade av tobak eller tobaksersättning; ”homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak; tobaksextrakt: | | | |
| 2403 10 | – Röktobak, även innehållande tobaksersättning (oavsett mängden) | 74,9 | 74,9 | 0 |
| | – Andra slag: | | | |
| 2403 91 | – – ”Homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak | 16,6 | 16,6 | 0 |
| 2403 99 | – – Andra: | | | |
| 2403 99 10 | – – – Tuggtobak och snus | 41,6 | 41,6 | 0 |
| 2403 99 90 | – – – Andra | 16,6 | 16,6 | 0 |
| 3302 | Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker: | | | |
| 3302 10 | – Av sådana slag som används som råvaror inom industrin: | | | |
| | – – Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker: | | | |
| | – – – Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck: | | | |
| | – – – – Andra | | | |
| 3302 10 21 | – – – – – Ej innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse | 0 | 0 | 0 |
| 3302 10 29 | – – – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 3823 | Tekniska enbasiska fettsyror, sura oljor från raffinering; tekniska fettalkoholer | 0 | 0 | 0 |

KN-nr

Varuslag

Fr.o.m. dagen för ikraftträdandet t.o.m. 31.12.2005

(%)

Under perioden 1.1.2006–31.12.2006

(%)

Fr.o.m. 1.1.2007

(%)

0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

0403 10

– Yoghurt

– – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

– – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av:

0403 10 51

– – – – Högst 1,5 viktprocent

0

0

0

0403 10 53

– – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent

0

0

0

0403 10 59

– – – – Mer än 27 viktprocent

0

0

0

– – – Annan, med en mjölkfetthalt av:

0403 10 91

– – – – Högst 3 viktprocent

0

0

0

0403 10 93

– – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent

0

0

0

0403 10 99

– – – – Mer än 6 viktprocent

0

0

0

0403 90

– Andra slag:

– – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

– – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av:

0403 90 71

– – – – Högst 1,5 viktprocent

0

0

0

0403 90 73

– – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent

0

0

0

0403 90 79

– – – – Mer än 27 viktprocent

0

0

0

– – – Andra, med en mjölkfetthalt av:

0403 90 91

– – – – Högst 3 viktprocent

0

0

0

0403 90 93

– – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent

0

0

0

0403 90 99

– – – – Mer än 6 viktprocent

0

0

0

0405

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter:

0405 20

– Bredbara smörfettsprodukter:

0405 20 10

– – Med en fetthalt av mer än 39 viktprocent men högst 60 viktprocent

0 % + EAR (1)

0 % + EAR (1)

0

0405 20 30

– – Med en fetthalt av mer än 60 viktprocent men högst 75 viktprocent

0 % + EAR (1)

0 % + EAR (1)

0

0710

Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta:

0710 40 00

– Sockermajs

0

0

0

0711

Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd:

0711 90

– Andra grönsaker; blandningar av grönsaker:

0711 90 30

– – – Sockermajs

0

0

0

1302

Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter:

– Växtsafter och växtextrakter:

1302 13 00

– – Humleextrakt

0

0

0

1302 20

– Pektinämnen och pektater:

1302 20 10

– – Torra

0

0

0

1302 20 90

– – Andra

0

0

0

1505

Ullfett och fettartade ämnen erhållna ur ullfett (inbegripet lanolin):

1505 00 10

– Rått ullfett

0

0

0

1516

Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffinerade men ej vidare bearbetade:

1516 20

– Vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor:

1516 20 10

– – Hydrerad ricinolja, s. k. opalvax

0

0

0

1517

Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516:

1517 10

– Margarin med undantag av flytande margarin:

1517 10 10

– – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent

0

0

0

1517 90

– Andra slag:

1517 90 10

– – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent

0

0

0

– – Andra:

1517 90 93

– – – Ätbara blandningar och beredningar av sådana slag som används som formsläppmedel

0

0

0

1518 00

Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, kokta, oxiderade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 1516; oätliga blandningar eller beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

1518 00 10

– Linoxyn

0

0

0

– Andra slag:

1518 00 91

– – Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter och oljor, kokta, oxiderade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 1516

0

0

0

– – Andra:

1518 00 95

– – – Oätliga blandningar eller beredningar av animaliska fetter eller oljor eller av animaliska och vegetabiliska fetter eller oljor samt fraktioner av dessa

0

0

0

1518 00 99

– – – Andra

0

0

0

1521

Vegetabiliska vaxer (andra än triglycerider), bivax, andra insektsvaxer samt spermaceti (valrav), även raffinerade eller färgade:

1521 90

– Andra:

1521 90 99

– – – Andra

0

0

0

1522 00

Degras; återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer:

1522 00 10

– Degras

0

0

0

1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

1702 50 00

– Kemiskt ren fruktos

0

0

0

1702 90

– Annat, även invertsocker:

1702 90 10

– – Kemiskt ren maltos

0

0

0

1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), ej innehållande kakao:

1704 10

– Tuggummi, även överdraget med socker:

– – Innehållande mindre än 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros):

1704 10 11

– – – I plattor

0

0

0

1704 10 19

– – – Annat

0

0

0

– – Innehållande minst 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker beräknat som sackaros):

1704 10 91

– – – I plattor

0

0

0

1704 10 99

– – – Annat

0

0

0

1704 90

– Andra slag:

1704 90 10

– – Lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros, men utan andra tillsatser

0

0

0

1704 90 30

– – Vit choklad

0

0

0

– – Andra:

1704 90 51

– – – Massor, pastor, mandelmassor, löst förpackade i förpackningar med nettovikt av minst 1 kg

0

0

0

1704 90 55

– – – Pastiller, tabletter o.d. mot hosta

0

0

0

1704 90 61

– – – Dragéer

0

0

0

– – – Andra:

1704 90 65

– – – – Vingummi, gelévaror och fruktpastor i form av konfektyrer

0

0

0

1704 90 71

– – – Karameller o.d., även fyllda

0

0

0

1704 90 75

– – – – Kola o.d.

0

0

0

– – – – Andra:

1704 90 81

– – – – – Tabletter framställda genom sammanpressning

0

0

0

1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao

1806 10

– Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel:

1806 10 20

– – Innehållande minst 5 viktprocent men mindre än 65 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros

0

0

0

1806 10 30

– – Innehållande minst 65 viktprocent men mindre än 80 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros

0

0

0

1806 20

– Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg:

1806 20 10

– – Innehållande minst 31 viktprocent kakaosmör eller sammanlagt minst 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett

0

0

0

1806 20 30

– – Innehållande sammanlagt minst 25, men mindre än 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett

0

0

0

– – Andra:

1806 20 50

– – – Innehållande minst 18 viktprocent kakaosmör

0

0

0

1806 20 70

– – – ”Chocolate milk crumb”

0

0

0

1806 20 80

– – – Chokladglasyr

0

0

0

1806 20 95

– – – Andra

0

0

0

– Andra beredningar, i form av block, kakor eller stänger:

1806 31 00

– – Fyllda

0

0

0

1806 32

– – Ofyllda

1806 32 10

– – – Med tillsats av spannmål, frukt eller nötter

0

0

0

1806 32 90

– – – Andra

0

0

0

1806 90

– Andra slag:

– – Choklad och varor av choklad:

– – – Konfekt, även med fyllning:

1806 90 11

– – – – Innehållande alkohol

0

0

0

1806 90 19

– – – – Andra

0

0

0

– – – Andra:

1806 90 31

– – – – Fyllda

0

0

0

1806 90 39

– – – – Ofyllda

0

0

0

1806 90 50

– – Sockerkonfektyrer och sockerfria konfektyrer, innehållande kakao

0

0

0

1806 90 60

– – Smörgåspålägg innehållande kakao

0

0

0

1806 90 70

– – Kakaoberedningar för framställning av drycker

0

0

0

1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

1901 10 00

– Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar

0

0

0

1901 20 00

– Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905

0

0

0

1901 90

– Andra slag:

– – Maltextrakt:

1901 90 11

– – – Med en torrsubstanshalt av minst 90 viktprocent

0

0

0

1901 90 19

– – – Annat

0

0

0

– – Andra livsmedelsberedningar:

1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd:

– Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda:

1902 11 00

– – Innehållande ägg

0 % + 16,7 EUR/100 kg

0 % + 11 EUR/100 kg

0

1902 19

– – Andra:

1902 19 10

– – – Utan innehåll av vanligt vetemjöl

0 % + 20,4 EUR/100 kg

0 % + 13,5 EUR/100 kg

0

1902 19 90

– – – Andra

0 % + 17,5 EUR/100 kg

0 % + 11,6 EUR/100 kg

0

1902 20

– Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda:

– – Andra:

1902 20 91

– – – Kokta

0 % + 5,2 EUR/100 kg

0 % + 4 EUR/100 kg

0

1902 20 99

– – – Andra

0 % + 14,7 EUR/100 kg

0 % + 11,2 EUR/100 kg

0

1902 30

– Andra pastaprodukter:

1902 30 10

– – Torkade

0 % + 16,7 EUR/100 kg

0 % + 11 EUR/100 kg

1902 30 90

– – Andra

0 % + 6,6 EUR/100 kg

0 % + 4,4 EUR/100 kg

0

1902 40

– Couscous:

1902 40 10

– – Inte beredda

0

0

0

1902 40 90

– – Andra

0

0

0

1903 00 00

Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d.

0

0

0

1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans:

1904 10

– Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter:

1904 10 10

– – Framställda av majs

0

0

0

1904 10 30

– – Framställda av ris

0

0

0

1904 10 90

– – Andra

0

0

0

1904 20

– Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål:

1904 20 10

– – Beredningar av müsli-typ baserade på orostade spannmålsflingor

0

0

0

– – Andra:

1904 20 91

– – – Framställda av majs

0

0

0

1904 20 95

– – – Framställda av ris

0

0

0

1904 20 99

– – – Andra

0

0

0

1904 30 00

– Bulgurvete

0

0

0

1904 90

– Andra slag:

0

0

0

1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter:

1905 10 00

– Knäckebröd

0

0

0

1905 20

– Kryddade kakor s.k. pain d'épices

0

0

0

– Söta kex, småkakor o.d., våfflor och rån (wafers)

1905 31

– – Söta kex, småkakor o.d.:

0

0

0

1905 32

– – – Våfflor och rån (wafers):

0

0

0

1905 40

– Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter:

0

0

0

1905 90

– Andra slag:

1905 90 10

– – Matzos

0

0

0

1905 90 20

– – Nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

0

0

0

– – Andra:

0

0

0

1905 90 30

– – – Bröd, utan tillsats av honung, ägg, ost eller frukt och innehållande i torrt tillstånd högst 5 viktprocent socker och högst 5 viktprocent fett

0

0

0

1905 90 45

– – – Kex

0

0

0

1905 90 55

– – – Extruderade eller expanderade varor, kryddade eller saltade

0

0

0

– – – Andra:

1905 90 60

– – – – Med tillsats av sötningsmedel

0

0

0

2001

Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra:

2001 90

– Andra slag:

2001 90 30

– – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2001 90 40

– – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse

0

0

0

2001 90 60

– – Palmhjärtan

0

0

0

2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2004 10

– Potatis

2004 10 91

– – – I form av mjöl eller flingor

0

0

0

2004 90

– Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker:

2004 90 10

– – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2005 20

– Potatis:

2005 20 10

– – I form av mjöl eller flingor

0

0

0

2005 80 00

– Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2008

Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

– Nötter, jordnötter och andra frön, även blandade med varandra:

2008 11

– – Jordnötter:

2008 11 10

– – – Jordnötssmör

0

0

0

2008 91 00

– – Palmhjärtan

0

0

0

2008 99

– – Andra:

– – – Utan tillsats av alkohol:

– – – – Utan tillsats av socker:

2008 99 85

– – – – – Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2008 99 91

– – – – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar innehållande minst 5 viktprocent stärkelse

0

0

0

2101

Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:

– Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe samt beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe:

2101 11

– – Extrakter; essenser och koncentrat:

0

0

0

2101 12

– – Beredningar på basis av extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe:

2101 12 98

– – – Andra

0

0

0

2101 20

– Extrakter, essenser och koncentrat av te eller mate samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte:

2101 20 20

– – Extrakter, essenser och koncentrat

0

0

0

– – Beredningar:

2101 20 98

– – – Andra

0

0

0

2101 30

– Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:

0

0

0

2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver:

2102 10

– Aktiv jäst:

2102 10 10

– – Jästkulturer

0

0

0

– – Bagerijäst

2102 10 31

– – – Torrjäst

0

0

0

2102 10 39

– – – Annan

0

0

0

2102 20

– – Inaktiv jäst:

2102 20 11

– – – I form av tabletter, tärningar e.d. eller i förpackningar med ett nettoinnehåll av högst 1 kg

0

0

0

2102 20 19

– – – Annan

0

0

0

2102 30 00

– Beredda bakpulver

0

0

0

2103

Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål; senapspulver och beredd senap:

2103 10 00

– Sojasås

0

0

0

2103 20 00

– Tomatketchup och annan tomatsås

0

0

0

2103 90

– Andra slag:

2103 90 90

– – Andra

0

0

0

2104

Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger; homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar:

0

0

0

2105 00

Glassvaror, även innehållande kakao:

2105 00 10

– Inte innehållande mjölkfett eller innehållande mindre än 3 viktprocent mjölkfett

0

0

0

– Innehållande mjölkfett:

2105 00 91

– – Till en mängd av minst 3 men mindre än 7 viktprocent

0

0

0

2105 00 99

– – Till en mängd av minst 7 viktprocent

0

0

0

2106

Livsmedelsberedningar, ej nämnda eller inbegripna någon annanstans:

2106 10

– Proteinkoncentrat och texturerade proteiner:

2106 10 20

– – Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse

4

4

0

2106 10 80

– – Andra

0 % + EAR (1)

0 % + EAR (1)

0

2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker

2208 40

– Rom och taffia:

– – På kärl rymmande högst 2 liter:

2208 40 11

– – – Rom med ett innehåll av andra flyktiga substanser än etanol och metanol som är på minst 225 gram per hektoliter ren alkohol (med en tolerans på 10 %)

0,6 EUR/vol %/hl + 3,2 EUR/hl

0,6 EUR/vol %/hl + 3,2 EUR/hl

0

– – – Annan:

2208 40 39

– – – – Andra

0,6 EUR/vol %/hl + 3,2 EUR/hl

0,6 EUR/vol %/hl + 3,2 EUR/hl

0

– – På kärl rymmande mer än 2 liter

2208 40 51

– – – Rom med ett innehåll av andra flyktiga substanser än etanol och metanol som är på minst 225 gram per hektoliter ren alkohol (med en tolerans på 10 %)

0,6 EUR/vol %/hl

0,6 EUR/vol %/hl

0

– – – Annan:

2208 40 99

– – – – Andra

0,6 EUR/vol %/hl

0,6 EUR/vol %/hl

0

2402

Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning

2402 10 00

– Cigarrer och cigariller innehållande tobak

26

26

0

2402 20

– Cigaretter innehållande tobak

2402 20 10

– – Innehållande ”cloves”

10

10

0

2402 20 90

– – Andra

57,6

57,6

0

2402 90 00

– Andra slag

57,6

57,6

0

2403

Andra varor tillverkade av tobak eller tobaksersättning; ”homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak; tobaksextrakt:

2403 10

– Röktobak, även innehållande tobaksersättning (oavsett mängden)

74,9

74,9

0

– Andra slag:

2403 91

– – ”Homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak

16,6

16,6

0

2403 99

– – Andra:

2403 99 10

– – – Tuggtobak och snus

41,6

41,6

0

2403 99 90

– – – Andra

16,6

16,6

0

3302

Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker:

3302 10

– Av sådana slag som används som råvaror inom industrin:

– – Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker:

– – – Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck:

– – – – Andra

3302 10 21

– – – – – Ej innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse

0

0

0

3302 10 29

– – – – – Andra

0

0

0

3823

Tekniska enbasiska fettsyror, sura oljor från raffinering; tekniska fettalkoholer

0

0

0

---

(1)  EA/EAR = jordbruksrelaterade delar/nedsatta jordbruksrelaterade delar av avgiften (beräknas med hänsyn till de grundbelopp som anges i protokoll 3 till avtalet). För dessa jordbruksrelaterade delar och nedsatta jordbruksrelaterade delar av avgiften gäller den maximala tullsats som i tillämpliga fall fastställs i den gemensamma tulltaxan.

---

BILAGA II

Tullsatser som skall tillämpas på import till Rumänien av varor med ursprung i gemenskapen

| KN-nummer | Varuslag | Fr.o.m. dagen för ikraftträdandet t.o.m. 31.12.2005
  (%) | Under perioden 1.1.2006–31.12.2006
  (%) | Fr.o.m. 1.1.2007
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0403 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: | | | |
| 0403 10 | – Yoghurt: | | | |
| | – – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: | | | |
| | – – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av: | | | |
| 0403 10 51 | – – – – Högst 1,5 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 53 | – – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 59 | – – – – Mer än 27 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| | – – – Annan, med en mjölkfetthalt av: | | | |
| 0403 10 91 | – – – – Högst 3 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 93 | – – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 99 | – – – – Mer än 6 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 | – Andra slag: | | | |
| | – – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: | | | |
| | – – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av: | | | |
| 0403 90 71 | – – – – Högst 1,5 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 73 | – – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 79 | – – – – Mer än 27 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| | – – – Andra, med en mjölkfetthalt av: | | | |
| 0403 90 91 | – – – – Högst 3 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 93 | – – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 99 | – – – – Mer än 6 viktprocent | 11 | 8 | 0 |
| 0405 | Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter: | | | |
| 0405 20 | – Bredbara smörfettsprodukter: | | | |
| 0405 20 10 | – – Med en fetthalt av mer än 39 viktprocent men högst 60 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0405 20 30 | – – Med en fetthalt av mer än 60 viktprocent men högst 75 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 0710 | Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta: | | | |
| 0710 40 00 | – Sockermajs | 0 | 0 | 0 |
| 0711 | Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd: | | | |
| 0711 90 | – Andra grönsaker; blandningar av grönsaker: | | | |
| 0711 90 30 | – – – Sockermajs | 0 | 0 | 0 |
| 1302 | Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter: | | | |
| | – Växtsafter och växtextrakter: | | | |
| 1302 12 00 | – – Lakritsextrakt | 0 | 0 | 0 |
| 1302 13 00 | – – Humleextrakt | 0 | 0 | 0 |
| | – – Pyrethrumextrakt och extrakter ur rötterna ur rotenonhaltiga växter | | | |
| 1302 19 | – – Andra: | | | |
| ex 1302 19 90 | – – – Blandningar av vegetabiliska extrakt, för framställning av drycker eller livsmedelsberedningar | 0 | 0 | 0 |
| ex 1302 19 90 | – – – – För medicinskt bruk | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 | – Pektinämnen, pektinater och pektater: | | | |
| 1302 20 10 | – – Torra | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 90 | – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| | – Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter: | | | |
| 1302 31 00 | – – Agar-agar | 0 | 0 | 0 |
| 1302 32 | – – Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd eller ur guarfrön: | | | |
| 1302 32 10 | – – – Ur frukter eller frön från johannesbröd | 0 | 0 | 0 |
| 1516 | Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffinerade men inte vidare bearbetade: | | | |
| 1516 20 | – Vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor: | | | |
| 1516 20 10 | – – Hydrerad ricinolja, s.k. opalvax | 0 | 0 | 0 |
| 1517 | Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516: | | | |
| 1517 10 | – Margarin med undantag av flytande margarin: | | | |
| 1517 10 10 | – – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent | 15 | 10 | 0 |
| 1517 90 | – Andra slag: | | | |
| 1517 90 10 | – – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1517 90 93 | – – – Ätbara blandningar och beredningar av sådana slag som används som formsläppmedel | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 | Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, kokta, oxiderade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 1516; oätliga blandningar eller beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: | | | |
| 1518 00 10 | – Linoxyn | 0 | 0 | 0 |
| | – Andra slag: | | | |
| 1518 00 91 | – – Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter och oljor, kokta, oxiderade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 1516 | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1518 00 95 | – – – Oätliga blandningar eller beredningar av animaliska fetter eller oljor eller av animaliska och vegetabiliska fetter eller oljor samt fraktioner av dessa | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 99 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1521 | Vegetabiliska vaxer (andra än triglycerider), bivax, andra insektsvaxer samt spermaceti (valrav), även raffinerade eller färgade: | | | |
| 1521 10 00 | – Vegetabiliska vaxer | 0 | 0 | 0 |
| 1521 90 | – Andra: | | | |
| 1521 90 10 | – – Spermaceti (valrav), även raffinerad eller färgad | 0 | 0 | 0 |
| | – – Bivax och andra insektsvaxer, även raffinerade eller färgade: | | | |
| 1521 90 91 | – – – Råa | 0 | 0 | 0 |
| 1522 00 | Degras; återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer: | | | |
| 1522 00 10 | – Degras | 0 | 0 | 0 |
| 1702 | Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör: | | | |
| 1702 90 | – Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen: | | | |
| 1702 90 10 | – – Kemiskt ren maltos | 0 | 0 | 0 |
| 1704 | Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), ej innehållande kakao: | | | |
| 1704 10 | – Tuggummi, även överdraget med socker: | | | |
| | – – Innehållande mindre än 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros): | | | |
| 1704 10 11 | – – – I plattor | 4 | 0 | 0 |
| 1704 10 19 | – – – Annat | 4 | 0 | 0 |
| | – – Innehållande minst 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker beräknat som sackaros): | | | |
| 1704 10 91 | – – – I plattor | 4 | 0 | 0 |
| 1704 10 99 | – – – Annat | 4 | 0 | 0 |
| 1704 90 | – Andra slag: | | | |
| 1704 90 10 | – – Lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros, men utan andra tillsatser | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 30 | – – Vit choklad | 5 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1704 90 51 | – – – Massor, pastor, mandelmassor, löst förpackade i förpackningar med nettovikt av minst 1 kg | 3 | 0 | 0 |
| 1704 90 55 | – – – Pastiller, tabletter o.d. mot hosta | 5 | 0 | 0 |
| 1704 90 61 | – – – Dragéer | 10 | 0 | 0 |
| | – – – Andra: | | | |
| 1704 90 65 | – – – – Vingummi, gelévaror och fruktpastor i form av konfektyrer | 10 | 0 | 0 |
| 1704 90 71 | – – – – Karameller o.d., även fyllda | 11 | 0 | 0 |
| 1704 90 75 | – – – – Kola o.d. | 11 | 0 | 0 |
| | – – – – Andra: | | | |
| 1704 90 81 | – – – – – Tabletter framställda genom sammanpressning | 11 | 0 | 0 |
| 1704 90 99 | – – – – – Andra | 11 | 0 | 0 |
| 1803 | Kakaomassa, även avfettad: | | | |
| 1803 10 00 | – Inte avfettad | 0 | 0 | 0 |
| 1803 20 00 | – Helt eller delvis avfettad | 0 | 0 | 0 |
| 1804 00 00 | Kakaosmör (fett eller olja) | 0 | 0 | 0 |
| 1805 00 00 | Kakaopulver utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel | 0 | 0 | 0 |
| 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao: | | | |
| 1806 10 | – Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel: | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 | – Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg: | | | |
| 1806 20 10 | – – Innehållande minst 31 viktprocent kakaosmör eller sammanlagt minst 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 30 | – – Innehållande sammanlagt minst 25, men mindre än 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1806 20 50 | – – Innehållande minst 18 viktprocent kakaosmör | 10 | 0 | 0 |
| 1806 20 70 | – – – ”Chocolate milk crumb” | 10 | 0 | 0 |
| 1806 20 80 | – – – Chokladglasyr | 10 | 0 | 0 |
| 1806 20 95 | – – – Andra | 10 | 0 | 0 |
| | – Andra beredningar, i form av block, kakor eller stänger: | | | |
| 1806 31 00 | – – Fyllda | 22,5 | 0 | 0 |
| 1806 32 | – – Ofyllda | | | |
| 1806 32 10 | – – – Med tillsats av spannmål, frukt eller nötter | 40 | 20 | 0 |
| 1806 32 90 | – – – Andra | 22,5 | 0 | 0 |
| 1806 90 | – Andra slag: | | | |
| | – – Choklad och varor av choklad: | | | |
| | – – – Konfekt, även med fyllning: | | | |
| 1806 90 11 | – – – – Innehållande alkohol | 22,5 | 0 | 0 |
| 1806 90 19 | – – – – Andra | 40 | 20 | 0 |
| | – – – Andra: | | | |
| 1806 90 31 | – – – – Fyllda | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 39 | – – – – Ofyllda | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 50 | – – Sockerkonfektyrer och sockerfria konfektyrer, innehållande kakao | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 60 | – – Smörgåspålägg innehållande kakao | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 70 | – – Kakaoberedningar för framställning av drycker | 30 | 20 | 0 |
| 1806 90 90 | – – Andra | 30 | 20 | 0 |
| 1901 | Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: | | | |
| 1901 20 00 | – Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905 | 20 | 10 | 0 |
| 1901 90 | – Andra slag: | | | |
| | – – Maltextrakt: | | | |
| 1901 90 11 | – – – Med en torrsubstanshalt av minst 90 viktprocent | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 19 | – – – Annat | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra livsmedelsberedningar: | | | |
| 1901 90 91 | – – – Utan innehåll av mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 % mjölkfett, 5 % sackaros (inbegripet invertsocker) eller isoglukos, 5 % druvsocker eller stärkelse, med undantag av livsmedelsberedningar i pulverform av varor enligt nr 0401–0404 | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 99 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1902 | Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd: | | | |
| | – Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda: | | | |
| 1902 11 00 | – – Innehållande ägg | 15 | 10 | 0 |
| 1902 19 | – – Andra | 15 | 10 | 0 |
| 1902 20 | – Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda | | | |
| | – – Andra: | | | |
| 1902 20 91 | – – – Kokta | 13 | 10 | 0 |
| 1902 20 99 | – – – Andra | 13 | 10 | 0 |
| 1902 30 | – Andra pastaprodukter | 15 | 10 | 0 |
| 1902 40 | – Couscous | 0 | 0 | 0 |
| 1904 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål (annan än majs) i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans: | | | |
| 1904 10 | – Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter: | | | |
| 1904 10 10 | – – Framställda av majs | 23 | 15 | 0 |
| 1904 10 30 | – – Framställda av ris | 0 | 0 | 0 |
| 1904 10 90 | – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 | – Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål: | | | |
| 1904 20 10 | – – Beredningar av müsli-typ baserade på orostade spannmålsflingor | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1904 20 91 | – – – Framställda av majs | 23 | 15 | 0 |
| 1904 20 95 | – – – Framställda av ris | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 99 | – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1904 30 00 | – Bulgurvete | 0 | 0 | 0 |
| 1904 90 | – Andra slag: | | | |
| 1904 90 10 | – – Risprodukter | 0 | 0 | 0 |
| 1904 90 80 | – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter: | | | |
| 1905 10 00 | – Knäckebröd | 0 | 0 | 0 |
| 1905 20 | – Kryddade kakor s.k. pain d'épices: | | | |
| 1905 20 10 | – – Innehållande mindre än 30 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) | 7 | 5 | 0 |
| 1905 20 30 | – – Innehållande minst 30 men mindre än 50 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) | 7 | 5 | 0 |
| 1905 20 90 | – – Innehållande minst 50 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) | 25 | 25 | 0 |
| | – Söta kex, småkakor o.d., våfflor och rån (wafers): | | | |
| 1905 31 | – – Söta kex, småkakor o.d.: | | | |
| | – – – Helt eller delvis överdragna med choklad eller andra beredningar innehållande kakao: | | | |
| 1905 31 11 | – – – – I förpackningar med ett nettoviktinnehåll av högst 85 g | 20 | 10 | 0 |
| 1905 31 19 | – – – – Andra | 20 | 10 | 0 |
| | – – – Andra: | | | |
| 1905 31 30 | – – – – Innehållande minst 8 viktprocent mjölkfett | 20 | 10 | 0 |
| | – – – – Andra: | | | |
| 1905 31 91 | – – – – – Kex med mellanlägg | 12 | 8 | 0 |
| 1905 31 99 | – – – – – Andra | 12 | 8 | 0 |
| 1905 32 | – – Våfflor och rån (wafers): | | | |
| 1905 32 05 | – – – Med en vattenhalt av mer än 10 viktprocent | 12 | 8 | 0 |
| | – – – Andra | | | |
| | – – – – Helt eller delvis överdragna med choklad eller andra beredningar innehållande kakao: | | | |
| 1905 32 11 | – – – – – I förpackningar med ett nettoviktinnehåll av högst 85 g | 20 | 10 | 0 |
| 1905 32 19 | – – – – – Andra | 20 | 10 | 0 |
| | – – – – Andra: | | | |
| 1905 32 91 | – – – – – Salta, även fyllda | 12 | 8 | 0 |
| 1905 32 99 | – – – – – Andra | 18 | 10 | 0 |
| 1905 40 | – Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter: | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 | – Andra slag: | | | |
| 1905 90 10 | – – Matzos | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 20 | – – Nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter | 0 | 0 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 1905 90 30 | – – – Bröd, utan tillsats av honung, ägg, ost eller frukt och innehållande i torrt tillstånd högst 5 viktprocent socker och högst 5 viktprocent fett | 20 | 10 | 0 |
| 1905 90 45 | – – – Kex | 12 | 8 | 0 |
| 1905 90 55 | – – – Extruderade eller expanderade varor, kryddade eller saltade | 12 | 8 | 0 |
| | – – – Andra: | | | |
| 1905 90 60 | – – – – Med tillsats av sötningsmedel | 12 | 8 | 0 |
| 1905 90 90 | – – – – Andra | 18 | 10 | 0 |
| 2001 | Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra: | | | |
| 2001 90 | – Andra slag: | | | |
| 2001 90 30 | – – Sockermajs (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 40 | – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 60 | – – Palmhjärtan | 0 | 0 | 0 |
| 2004 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006: | | | |
| 2004 10 | – Potatis: | | | |
| | – – Annan: | | | |
| 2004 10 91 | – – – I form av mjöl eller flingor | 25 | 15 | 0 |
| 2004 90 | – Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker: | | | |
| 2004 90 10 | – – Sockermajs (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2005 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006: | | | |
| 2005 20 | – Potatis: | | | |
| 2005 20 10 | – – I form av mjöl eller flingor | 15 | 10 | 0 |
| 2005 80 00 | – Sockermajs (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2008 | Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: | | | |
| | – Nötter, jordnötter och andra frön, även blandade med varandra: | | | |
| 2008 91 00 | – – Palmhjärtan | 0 | 0 | 0 |
| 2008 99 | – – Andra: | | | |
| | – – – Utan tillsats av alkohol: | | | |
| | – – – – Utan tillsats av socker: | | | |
| 2008 99 85 | – – – – – Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata) | | | |
| 2008 99 91 | – – – – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar innehållande minst 5 viktprocent stärkelse | 0 | 0 | 0 |
| 2101 | Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter: | 0 | 0 | 0 |
| 2102 | Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver: | | | |
| 2102 10 | – Aktiv jäst: | | | |
| 2102 10 10 | – – Jästkulturer | 0 | 0 | 0 |
| | – – Bagerijäst | | | |
| 2102 10 31 | – – – Torrjäst | 25 | 25 | 0 |
| 2102 10 39 | – – – Annan | 25 | 25 | 0 |
| 2102 10 90 | – – Annan aktiv jäst (även torr): | 15 | 15 | 0 |
| 2102 20 | – Inaktiv jäst; andra encelliga mikroorganismer, döda: | 0 | 0 | 0 |
| 2102 30 00 | – Beredda bakpulver | 10 | 5 | 0 |
| 2103 | Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål; senapspulver och beredd senap: | | | |
| 2103 10 00 | – Sojasås | 0 | 0 | 0 |
| 2103 20 00 | – Tomatketchup och annan tomatsås | 25 | 10 | 0 |
| 2103 30 | – Senapspulver och beredd senap: | | | |
| 2103 30 10 | – – Senapspulver | 22 | 22 | 0 |
| 2103 30 90 | – – Beredd senap | 40 | 40 | 0 |
| 2103 90 | – Andra slag: | 0 | 0 | 0 |
| 2104 | Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger; homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar: | 5 | 2 | 0 |
| 2105 00 | Glassvaror, även innehållande kakao: | | | |
| 2105 00 10 | – Inte innehållande mjölkfett eller innehållande mindre än 3 viktprocent mjölkfett | 35 | 20 | 0 |
| | – Innehållande mjölkfett: | | | |
| 2105 00 91 | – – Till en mängd av minst 3 men mindre än 7 viktprocent | 22,5 | 0 | 0 |
| 2105 00 99 | – – Till en mängd av minst 7 viktprocent | 22,5 | 0 | 0 |
| 2106 | Livsmedelsberedningar, ej nämnda eller inbegripna någon annanstans: | | | |
| 2106 10 | – Proteinkoncentrat och texturerade proteiner: | 7 | 7 | 0 |
| 2106 90 | – Andra slag: | | | |
| 2106 90 10 | – – Ostfondue | 18 | 18 | 0 |
| 2106 90 20 | – – Sammansatta alkoholhaltiga beredningar, inte baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker | 40 | 40 | 0 |
| | – – Andra: | | | |
| 2106 90 92 | – – – Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse: | 18 | 18 | 0 |
| 2106 90 98 | – – – Andra | 18 | 18 | 0 |
| 2201 | Vatten, inbegripet naturligt eller konstgjort mineralvatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne; is och snö: | 20 | 10 | 0 |
| 2202 | Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009: | 20 | 10 | 0 |
| 2203 00 | Maltdrycker: | 35 | 25 | 0 |
| 2205 | Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen: | 60 | 60 | 0 |
| 2207 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt: | 95 | 95 | 0 |
| 2208 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker: | | | |
| 2208 20 | – Sprit erhållen genom destillering av druvvin eller pressåterstoder av druvor: | 60 | 60 | 0 |
| 2208 30 | – Whisky: | 35 | 35 | 0 |
| 2208 40 | – Rom och taffia: | 60 | 60 | 0 |
| 2208 50 | – Gin och genever: | 60 | 60 | 0 |
| 2208 60 | – Vodka | 60 | 60 | 0 |
| 2208 70 | – Likör: | 60 | 60 | 0 |
| 2208 90 | – Annan: | 60 | 60 | 0 |
| 2402 | Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning: | | | |
| 2402 10 00 | – Cigarrer och cigariller innehållande tobak | 60 | 60 | 0 |
| 2402 20 | – Cigaretter innehållande tobak | 98 | 98 | 0 |
| 2402 90 00 | – Andra slag | 98 | 98 | 0 |
| 2403 | Andra varor tillverkade av tobak eller tobaksersättning; ”homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak; tobaksextrakt: | 98 | 98 | 0 |
| 2403 10 | – Röktobak, även innehållande tobaksersättning (oavsett mängden): | | | |
| 2403 10 10 | – – I förpackningar med en nettovikt av högst 500 g | 98 | 98 | 0 |
| 2403 10 90 | – – Andra | 98 | 98 | 0 |
| | – Andra slag: | | | |
| 2403 91 00 | – – ”Homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak | 98 | 98 | 0 |
| 2403 99 | – – Andra: | | | |
| 2403 99 10 | – – – Tuggtobak och snus | 98 | 98 | 0 |
| 2403 99 90 | – – – Andra | 98 | 98 | 0 |
| 2905 | Acykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana alkoholer: | | | |
| | – Andra polyoler: | | | |
| 2905 44 | – – D-glucitol (sorbitol): | | | |
| | – – – Annan: | | | |
| 2905 44 91 | – – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol | 16 | 16 | 0 |
| 2905 44 99 | – – – – Annan | 16 | 16 | 0 |
| 3302 | Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker: | | | |
| 3302 10 | – Av sådana slag som används inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker | | | |
| | – – – – Andra: | | | |
| 3302 10 21 | – – – – – Ej innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse | 0 | 0 | 0 |
| 3302 10 29 | – – – – – Andra | 0 | 0 | 0 |
| 3823 | Tekniska enbasiska fettsyror, sura oljor från raffinering; tekniska fettalkoholer: | | | |
| 3823 11 00 | – – Stearinsyra | 0 | 0 | 0 |
| 3823 12 00 | – – Oleinsyra | 0 | 0 | 0 |
| 3823 13 00 | – – Tallfettsyra | 0 | 0 | 0 |
| 3823 19 | – – Andra: | | | |
| 3823 19 10 | – – – Destillerade fettsyror | 0 | 0 | 0 |
| 3823 19 30 | – – – Fettsyradestillat | 0 | 0 | 0 |

KN-nummer

Varuslag

Fr.o.m. dagen för ikraftträdandet t.o.m. 31.12.2005

(%)

Under perioden 1.1.2006–31.12.2006

(%)

Fr.o.m. 1.1.2007

(%)

0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

0403 10

– Yoghurt:

– – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

– – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av:

0403 10 51

– – – – Högst 1,5 viktprocent

11

8

0

0403 10 53

– – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent

11

8

0

0403 10 59

– – – – Mer än 27 viktprocent

11

8

0

– – – Annan, med en mjölkfetthalt av:

0403 10 91

– – – – Högst 3 viktprocent

11

8

0

0403 10 93

– – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent

11

8

0

0403 10 99

– – – – Mer än 6 viktprocent

11

8

0

0403 90

– Andra slag:

– – Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

– – – I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av:

0403 90 71

– – – – Högst 1,5 viktprocent

11

8

0

0403 90 73

– – – – Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent

11

8

0

0403 90 79

– – – – Mer än 27 viktprocent

11

8

0

– – – Andra, med en mjölkfetthalt av:

0403 90 91

– – – – Högst 3 viktprocent

11

8

0

0403 90 93

– – – – Mer än 3 viktprocent men högst 6 viktprocent

11

8

0

0403 90 99

– – – – Mer än 6 viktprocent

11

8

0

0405

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter:

0405 20

– Bredbara smörfettsprodukter:

0405 20 10

– – Med en fetthalt av mer än 39 viktprocent men högst 60 viktprocent

0

0

0

0405 20 30

– – Med en fetthalt av mer än 60 viktprocent men högst 75 viktprocent

0

0

0

0710

Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta:

0710 40 00

– Sockermajs

0

0

0

0711

Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd:

0711 90

– Andra grönsaker; blandningar av grönsaker:

0711 90 30

– – – Sockermajs

0

0

0

1302

Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter:

– Växtsafter och växtextrakter:

1302 12 00

– – Lakritsextrakt

0

0

0

1302 13 00

– – Humleextrakt

0

0

0

– – Pyrethrumextrakt och extrakter ur rötterna ur rotenonhaltiga växter

1302 19

– – Andra:

ex 1302 19 90

– – – Blandningar av vegetabiliska extrakt, för framställning av drycker eller livsmedelsberedningar

0

0

0

ex 1302 19 90

– – – – För medicinskt bruk

0

0

0

1302 20

– Pektinämnen, pektinater och pektater:

1302 20 10

– – Torra

0

0

0

1302 20 90

– – Andra

0

0

0

– Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter:

1302 31 00

– – Agar-agar

0

0

0

1302 32

– – Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd eller ur guarfrön:

1302 32 10

– – – Ur frukter eller frön från johannesbröd

0

0

0

1516

Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffinerade men inte vidare bearbetade:

1516 20

– Vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor:

1516 20 10

– – Hydrerad ricinolja, s.k. opalvax

0

0

0

1517

Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516:

1517 10

– Margarin med undantag av flytande margarin:

1517 10 10

– – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent

15

10

0

1517 90

– Andra slag:

1517 90 10

– – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent

0

0

0

– – Andra:

1517 90 93

– – – Ätbara blandningar och beredningar av sådana slag som används som formsläppmedel

0

0

0

1518 00

Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, kokta, oxiderade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 1516; oätliga blandningar eller beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

1518 00 10

– Linoxyn

0

0

0

– Andra slag:

1518 00 91

– – Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter och oljor, kokta, oxiderade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 1516

0

0

0

– – Andra:

1518 00 95

– – – Oätliga blandningar eller beredningar av animaliska fetter eller oljor eller av animaliska och vegetabiliska fetter eller oljor samt fraktioner av dessa

0

0

0

1518 00 99

– – – Andra

0

0

0

1521

Vegetabiliska vaxer (andra än triglycerider), bivax, andra insektsvaxer samt spermaceti (valrav), även raffinerade eller färgade:

1521 10 00

– Vegetabiliska vaxer

0

0

0

1521 90

– Andra:

1521 90 10

– – Spermaceti (valrav), även raffinerad eller färgad

0

0

0

– – Bivax och andra insektsvaxer, även raffinerade eller färgade:

1521 90 91

– – – Råa

0

0

0

1522 00

Degras; återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer:

1522 00 10

– Degras

0

0

0

1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

1702 90

– Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen:

1702 90 10

– – Kemiskt ren maltos

0

0

0

1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), ej innehållande kakao:

1704 10

– Tuggummi, även överdraget med socker:

– – Innehållande mindre än 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros):

1704 10 11

– – – I plattor

4

0

0

1704 10 19

– – – Annat

4

0

0

– – Innehållande minst 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker beräknat som sackaros):

1704 10 91

– – – I plattor

4

0

0

1704 10 99

– – – Annat

4

0

0

1704 90

– Andra slag:

1704 90 10

– – Lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros, men utan andra tillsatser

0

0

0

1704 90 30

– – Vit choklad

5

0

0

– – Andra:

1704 90 51

– – – Massor, pastor, mandelmassor, löst förpackade i förpackningar med nettovikt av minst 1 kg

3

0

0

1704 90 55

– – – Pastiller, tabletter o.d. mot hosta

5

0

0

1704 90 61

– – – Dragéer

10

0

0

– – – Andra:

1704 90 65

– – – – Vingummi, gelévaror och fruktpastor i form av konfektyrer

10

0

0

1704 90 71

– – – – Karameller o.d., även fyllda

11

0

0

1704 90 75

– – – – Kola o.d.

11

0

0

– – – – Andra:

1704 90 81

– – – – – Tabletter framställda genom sammanpressning

11

0

0

1704 90 99

– – – – – Andra

11

0

0

1803

Kakaomassa, även avfettad:

1803 10 00

– Inte avfettad

0

0

0

1803 20 00

– Helt eller delvis avfettad

0

0

0

1804 00 00

Kakaosmör (fett eller olja)

0

0

0

1805 00 00

Kakaopulver utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

0

0

0

1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao:

1806 10

– Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel:

0

0

0

1806 20

– Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg:

1806 20 10

– – Innehållande minst 31 viktprocent kakaosmör eller sammanlagt minst 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett

0

0

0

1806 20 30

– – Innehållande sammanlagt minst 25, men mindre än 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett

0

0

0

– – Andra:

1806 20 50

– – Innehållande minst 18 viktprocent kakaosmör

10

0

0

1806 20 70

– – – ”Chocolate milk crumb”

10

0

0

1806 20 80

– – – Chokladglasyr

10

0

0

1806 20 95

– – – Andra

10

0

0

– Andra beredningar, i form av block, kakor eller stänger:

1806 31 00

– – Fyllda

22,5

0

0

1806 32

– – Ofyllda

1806 32 10

– – – Med tillsats av spannmål, frukt eller nötter

40

20

0

1806 32 90

– – – Andra

22,5

0

0

1806 90

– Andra slag:

– – Choklad och varor av choklad:

– – – Konfekt, även med fyllning:

1806 90 11

– – – – Innehållande alkohol

22,5

0

0

1806 90 19

– – – – Andra

40

20

0

– – – Andra:

1806 90 31

– – – – Fyllda

40

20

0

1806 90 39

– – – – Ofyllda

40

20

0

1806 90 50

– – Sockerkonfektyrer och sockerfria konfektyrer, innehållande kakao

40

20

0

1806 90 60

– – Smörgåspålägg innehållande kakao

40

20

0

1806 90 70

– – Kakaoberedningar för framställning av drycker

30

20

0

1806 90 90

– – Andra

30

20

0

1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

1901 20 00

– Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905

20

10

0

1901 90

– Andra slag:

– – Maltextrakt:

1901 90 11

– – – Med en torrsubstanshalt av minst 90 viktprocent

0

0

0

1901 90 19

– – – Annat

0

0

0

– – Andra livsmedelsberedningar:

1901 90 91

– – – Utan innehåll av mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 % mjölkfett, 5 % sackaros (inbegripet invertsocker) eller isoglukos, 5 % druvsocker eller stärkelse, med undantag av livsmedelsberedningar i pulverform av varor enligt nr 0401–0404

0

0

0

1901 90 99

– – – Andra

0

0

0

1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd:

– Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda:

1902 11 00

– – Innehållande ägg

15

10

0

1902 19

– – Andra

15

10

0

1902 20

– Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda

– – Andra:

1902 20 91

– – – Kokta

13

10

0

1902 20 99

– – – Andra

13

10

0

1902 30

– Andra pastaprodukter

15

10

0

1902 40

– Couscous

0

0

0

1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål (annan än majs) i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans:

1904 10

– Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter:

1904 10 10

– – Framställda av majs

23

15

0

1904 10 30

– – Framställda av ris

0

0

0

1904 10 90

– – Andra

0

0

0

1904 20

– Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål:

1904 20 10

– – Beredningar av müsli-typ baserade på orostade spannmålsflingor

0

0

0

– – Andra:

1904 20 91

– – – Framställda av majs

23

15

0

1904 20 95

– – – Framställda av ris

0

0

0

1904 20 99

– – – Andra

0

0

0

1904 30 00

– Bulgurvete

0

0

0

1904 90

– Andra slag:

1904 90 10

– – Risprodukter

0

0

0

1904 90 80

– – Andra

0

0

0

1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter:

1905 10 00

– Knäckebröd

0

0

0

1905 20

– Kryddade kakor s.k. pain d'épices:

1905 20 10

– – Innehållande mindre än 30 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros)

7

5

0

1905 20 30

– – Innehållande minst 30 men mindre än 50 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros)

7

5

0

1905 20 90

– – Innehållande minst 50 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros)

25

25

0

– Söta kex, småkakor o.d., våfflor och rån (wafers):

1905 31

– – Söta kex, småkakor o.d.:

– – – Helt eller delvis överdragna med choklad eller andra beredningar innehållande kakao:

1905 31 11

– – – – I förpackningar med ett nettoviktinnehåll av högst 85 g

20

10

0

1905 31 19

– – – – Andra

20

10

0

– – – Andra:

1905 31 30

– – – – Innehållande minst 8 viktprocent mjölkfett

20

10

0

– – – – Andra:

1905 31 91

– – – – – Kex med mellanlägg

12

8

0

1905 31 99

– – – – – Andra

12

8

0

1905 32

– – Våfflor och rån (wafers):

1905 32 05

– – – Med en vattenhalt av mer än 10 viktprocent

12

8

0

– – – Andra

– – – – Helt eller delvis överdragna med choklad eller andra beredningar innehållande kakao:

1905 32 11

– – – – – I förpackningar med ett nettoviktinnehåll av högst 85 g

20

10

0

1905 32 19

– – – – – Andra

20

10

0

– – – – Andra:

1905 32 91

– – – – – Salta, även fyllda

12

8

0

1905 32 99

– – – – – Andra

18

10

0

1905 40

– Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter:

0

0

0

1905 90

– Andra slag:

1905 90 10

– – Matzos

0

0

0

1905 90 20

– – Nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

0

0

0

– – Andra:

1905 90 30

– – – Bröd, utan tillsats av honung, ägg, ost eller frukt och innehållande i torrt tillstånd högst 5 viktprocent socker och högst 5 viktprocent fett

20

10

0

1905 90 45

– – – Kex

12

8

0

1905 90 55

– – – Extruderade eller expanderade varor, kryddade eller saltade

12

8

0

– – – Andra:

1905 90 60

– – – – Med tillsats av sötningsmedel

12

8

0

1905 90 90

– – – – Andra

18

10

0

2001

Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra:

2001 90

– Andra slag:

2001 90 30

– – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2001 90 40

– – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse

0

0

0

2001 90 60

– – Palmhjärtan

0

0

0

2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2004 10

– Potatis:

– – Annan:

2004 10 91

– – – I form av mjöl eller flingor

25

15

0

2004 90

– Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker:

2004 90 10

– – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2005 20

– Potatis:

2005 20 10

– – I form av mjöl eller flingor

15

10

0

2005 80 00

– Sockermajs (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2008

Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

– Nötter, jordnötter och andra frön, även blandade med varandra:

2008 91 00

– – Palmhjärtan

0

0

0

2008 99

– – Andra:

– – – Utan tillsats av alkohol:

– – – – Utan tillsats av socker:

2008 99 85

– – – – – Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata)

2008 99 91

– – – – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar innehållande minst 5 viktprocent stärkelse

0

0

0

2101

Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:

0

0

0

2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver:

2102 10

– Aktiv jäst:

2102 10 10

– – Jästkulturer

0

0

0

– – Bagerijäst

2102 10 31

– – – Torrjäst

25

25

0

2102 10 39

– – – Annan

25

25

0

2102 10 90

– – Annan aktiv jäst (även torr):

15

15

0

2102 20

– Inaktiv jäst; andra encelliga mikroorganismer, döda:

0

0

0

2102 30 00

– Beredda bakpulver

10

5

0

2103

Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål; senapspulver och beredd senap:

2103 10 00

– Sojasås

0

0

0

2103 20 00

– Tomatketchup och annan tomatsås

25

10

0

2103 30

– Senapspulver och beredd senap:

2103 30 10

– – Senapspulver

22

22

0

2103 30 90

– – Beredd senap

40

40

0

2103 90

– Andra slag:

0

0

0

2104

Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger; homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar:

5

2

0

2105 00

Glassvaror, även innehållande kakao:

2105 00 10

– Inte innehållande mjölkfett eller innehållande mindre än 3 viktprocent mjölkfett

35

20

0

– Innehållande mjölkfett:

2105 00 91

– – Till en mängd av minst 3 men mindre än 7 viktprocent

22,5

0

0

2105 00 99

– – Till en mängd av minst 7 viktprocent

22,5

0

0

2106

Livsmedelsberedningar, ej nämnda eller inbegripna någon annanstans:

2106 10

– Proteinkoncentrat och texturerade proteiner:

7

7

0

2106 90

– Andra slag:

2106 90 10

– – Ostfondue

18

18

0

2106 90 20

– – Sammansatta alkoholhaltiga beredningar, inte baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker

40

40

0

– – Andra:

2106 90 92

– – – Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse:

18

18

0

2106 90 98

– – – Andra

18

18

0

2201

Vatten, inbegripet naturligt eller konstgjort mineralvatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne; is och snö:

20

10

0

2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009:

20

10

0

2203 00

Maltdrycker:

35

25

0

2205

Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen:

60

60

0

2207

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt:

95

95

0

2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker:

2208 20

– Sprit erhållen genom destillering av druvvin eller pressåterstoder av druvor:

60

60

0

2208 30

– Whisky:

35

35

0

2208 40

– Rom och taffia:

60

60

0

2208 50

– Gin och genever:

60

60

0

2208 60

– Vodka

60

60

0

2208 70

– Likör:

60

60

0

2208 90

– Annan:

60

60

0

2402

Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning:

2402 10 00

– Cigarrer och cigariller innehållande tobak

60

60

0

2402 20

– Cigaretter innehållande tobak

98

98

0

2402 90 00

– Andra slag

98

98

0

2403

Andra varor tillverkade av tobak eller tobaksersättning; ”homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak; tobaksextrakt:

98

98

0

2403 10

– Röktobak, även innehållande tobaksersättning (oavsett mängden):

2403 10 10

– – I förpackningar med en nettovikt av högst 500 g

98

98

0

2403 10 90

– – Andra

98

98

0

– Andra slag:

2403 91 00

– – ”Homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak

98

98

0

2403 99

– – Andra:

2403 99 10

– – – Tuggtobak och snus

98

98

0

2403 99 90

– – – Andra

98

98

0

2905

Acykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana alkoholer:

– Andra polyoler:

2905 44

– – D-glucitol (sorbitol):

– – – Annan:

2905 44 91

– – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol

16

16

0

2905 44 99

– – – – Annan

16

16

0

3302

Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker:

3302 10

– Av sådana slag som används inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker

– – – – Andra:

3302 10 21

– – – – – Ej innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse

0

0

0

3302 10 29

– – – – – Andra

0

0

0

3823

Tekniska enbasiska fettsyror, sura oljor från raffinering; tekniska fettalkoholer:

3823 11 00

– – Stearinsyra

0

0

0

3823 12 00

– – Oleinsyra

0

0

0

3823 13 00

– – Tallfettsyra

0

0

0

3823 19

– – Andra:

3823 19 10

– – – Destillerade fettsyror

0

0

0

3823 19 30

– – – Fettsyradestillat

0

0

0

---

BILAGA III

Kvoter och tullsatser som skall tillämpas på import till gemenskapen av varor med ursprung i Rumänien

| KN-nummer | Varuslag | Volym i ton | Tullsats inom kvoten |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| | | Fr.o.m. 1.1.2005 t.o.m. 31.12.2005 (1) | Under perioden 1.1.2006–31.12.2006 | |
| ex 0405 | Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter: | 1 100 | 1 200 | 0 % (2) |
| ex 0405 20 | – Bredbara smörfettsprodukter: |
| 0405 20 10 | – – Med en fetthalt av mer än 39 viktprocent men högst 60 viktprocent |
| 0405 20 30 | – – Med en fetthalt av mer än 60 viktprocent men högst 75 viktprocent |
| ex 1704 | Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), ej innehållande kakao: | | | |
| ex 1704 90 | – Andra slag: | | | |
| 1704 90 99 | – – – – – Andra | 300 | 330 | 0 % |
| ex 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao | | | |
| ex 1806 10 | – Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel: | | | |
| 1806 10 90 | – – Innehållande minst 80 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros | 44 | 50 | 0 % |
| ex 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao | | | |
| ex 1806 90 | – Andra slag | | | |
| 1806 90 90 | – – Andra | 44 | 50 | 0 % |
| ex 1901 | Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: | | | |
| ex 1901 90 | – Andra slag | | | |
| | – – Andra livsmedelsberedningar | | | |
| 1901 90 99 | – – – Andra | 44 | 50 | 0 % |
| ex 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter: | | | |
| ex 1905 90 | – Andra slag | | | |
| 1905 90 90 | – – Andra | 22 | 24 | 0 % |
| ex 2202 | Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009: | 1 500 | 1 500 | 0 % |
| ex 2202 90 | – Andra slag: |
| | – – Andra, innehållande fett av varor enligt nr 0401–0404: |
| 2202 90 91 | – – – Mindre än 0,2 viktprocent |
| 2202 90 95 | – – – Minst 0,2 men mindre än 2 viktprocent |
| 2202 90 99 | – – – Minst 2 viktprocent |
| 2205 | Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen: | 660 | 720 | 50 % av MGN |
| 2205 10 | – På kärl rymmande högst 2 liter: |
| 2205 10 10 | – – Med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent |
| 2205 10 90 | – – Med en verklig alkoholhalt överstigande 18 volymprocent |
| 2205 90 | – Andra: |
| 2205 90 10 | – – Med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent |
| 2205 90 90 | – – Med en verklig alkoholhalt överstigande 18 volymprocent |
| 2207 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt: | 2 000 hl | 2 000 hl | 0 % |
| 2207 10 00 | – Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent |
| 2207 20 00 | – Etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt |
| 2402 | Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning: | 200 | 200 | 50 % av MGN-tullsatsen (3) |
| 2402 10 00 | – Cigarrer och cigariller innehållande tobak |
| 2402 20 | – Cigaretter innehållande tobak: |
| 2402 20 10 | – – Innehållande ”cloves” |
| 2402 20 90 | – – Andra |
| 2402 90 00 | – Andra slag |

KN-nummer

Varuslag

Volym i ton

Tullsats inom kvoten

(1)

(2)

(3)

(4)

Fr.o.m. 1.1.2005 t.o.m. 31.12.2005 (1)

Under perioden 1.1.2006–31.12.2006

ex 0405

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter:

1 100

1 200

0 % (2)

ex 0405 20

– Bredbara smörfettsprodukter:

0405 20 10

– – Med en fetthalt av mer än 39 viktprocent men högst 60 viktprocent

0405 20 30

– – Med en fetthalt av mer än 60 viktprocent men högst 75 viktprocent

ex 1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), ej innehållande kakao:

ex 1704 90

– Andra slag:

1704 90 99

– – – – – Andra

300

330

0 %

ex 1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao

ex 1806 10

– Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel:

1806 10 90

– – Innehållande minst 80 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros

44

50

0 %

ex 1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao

ex 1806 90

– Andra slag

1806 90 90

– – Andra

44

50

0 %

ex 1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

ex 1901 90

– Andra slag

– – Andra livsmedelsberedningar

1901 90 99

– – – Andra

44

50

0 %

ex 1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter:

ex 1905 90

– Andra slag

1905 90 90

– – Andra

22

24

0 %

ex 2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009:

1 500

1 500

0 %

ex 2202 90

– Andra slag:

– – Andra, innehållande fett av varor enligt nr 0401–0404:

2202 90 91

– – – Mindre än 0,2 viktprocent

2202 90 95

– – – Minst 0,2 men mindre än 2 viktprocent

2202 90 99

– – – Minst 2 viktprocent

2205

Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen:

660

720

50 % av MGN

2205 10

– På kärl rymmande högst 2 liter:

2205 10 10

– – Med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent

2205 10 90

– – Med en verklig alkoholhalt överstigande 18 volymprocent

2205 90

– Andra:

2205 90 10

– – Med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent

2205 90 90

– – Med en verklig alkoholhalt överstigande 18 volymprocent

2207

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt:

2 000 hl

2 000 hl

0 %

2207 10 00

– Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent

2207 20 00

– Etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt

2402

Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning:

200

200

50 % av MGN-tullsatsen (3)

2402 10 00

– Cigarrer och cigariller innehållande tobak

2402 20

– Cigaretter innehållande tobak:

2402 20 10

– – Innehållande ”cloves”

2402 20 90

– – Andra

2402 90 00

– Andra slag

---

(1)  För 2005 kommer tullkvoterna att minskas i proportion till det antal månader som redan har förflutit detta år.

(2)  För kvantiteter utöver kvoten gäller tullsatsen i bilaga I.

(3)  För den kvot på 200 ton som öppnas under perioden 1.1.2006–31.12.2006 kommer tullsatsen inom kvoten att vara 0 %.

---

BILAGA IV

Tullkvoter som skall tillämpas på import till Rumänien av varor med ursprung i gemenskapen

| KN-nummer | Varuslag | Volym i ton | Tullsats inom kvoten (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| (2) | (3) | (4) | (5) |
| | | Fr.o.m. 1.1.2005 t.o.m. 31.12.2005 (2) | Fr.o.m. 1.1.2006 t.o.m. 31.12.2006 | |
| ex 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao | | | |
| 1806 32 | – – Ofyllda | 2 000 | 2 200 | 0 % |
| 1806 32 10 | – – – Med tillsats av spannmål, frukt eller nötter | | | |
| 1806 90 | – Andra slag: | | | |
| | – – Choklad och varor av choklad: | | | |
| 1806 90 19 | – – – – Andra | | | |
| | – – – Andra: | | | |
| 1806 90 31 | – – – – Fyllda | | | |
| 1806 90 39 | – – – – Ofyllda | | | |
| 1806 90 50 | – – Sockerkonfektyrer och sockerfria konfektyrer, innehållande kakao | | | |
| 1806 90 60 | – – Smörgåspålägg innehållande kakao | | | |
| ex 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao | 220 | 240 | 0 % |
| 1806 90 70 | – – Kakaoberedningar för framställning av drycker |
| 1806 90 90 | – – Andra |
| ex 1901 | Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: | 200 | 200 | 0 % |
| 1901 20 00 | – Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905 |
| ex 1904 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål (annan än majs) i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans: | 200 | 220 | 0 % |
| 1904 10 | – Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter: |
| 1904 10 10 | – – Framställda av majs |
| 1904 20 | – Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål: |
| 1904 20 91 | – – – Framställda av majs |
| ex 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter: | 5 000 | 5 000 | 0 % |
| 1905 20 | – Kryddade kakor s.k. pain d'épices: |
| 1905 20 10 | – – Innehållande mindre än 30 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) |
| 1905 20 30 | – – Innehållande minst 30 men mindre än 50 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) |
| | – Söta kex, småkakor o.d., våfflor och rån (wafers): |
| 1905 31 | – – Söta kex, småkakor o.d.: |
| | – – – Helt eller delvis överdragna med choklad eller andra beredningar innehållande kakao: |
| 1905 31 11 | – – – – I förpackningar med ett nettoviktinnehåll av högst 85 g |
| 1905 31 19 | – – – – Andra |
| | – – – Andra: |
| | – – – – Andra: |
| 1905 31 91 | – – – – – Kex med mellanlägg |
| 1905 31 99 | – – – – – Andra |
| 1905 32 | – – Våfflor och rån (wafers): |
| 1905 90 | – Andra slag: |
| | – – Andra: |
| 1905 90 45 | – – – Kex |
| 1905 90 55 | – – – Extruderade eller expanderade varor, kryddade eller saltade |
| | – – – Andra: |
| 1905 90 60 | – – – – Med tillsats av sötningsmedel |
| 1905 90 90 | – – – – Andra |
| ex 2004 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006 | 165 | 180 | 0 |
| 2004 10 | – Potatis: |
| | – – Annan: |
| 2004 10 91 | – – – I form av mjöl eller flingor |
| ex 2005 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, ej frysta, andra än produkter enligt nr 2006 |
| 2005 20 | – Potatis: |
| 2005 20 10 | – – I form av mjöl eller flingor |
| ex 2102 | Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver: | 55 | 60 | 0 |
| 2102 30 00 | – Beredda bakpulver |
| 2104 | Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger; homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar: | 1 200 | — | 4 % |
| 2104 10 | – Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger: |
| 2104 10 10 | – – Torkade |
| 2104 10 90 | – – Andra |
| 2104 20 00 | – Homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar |
| 2105 00 | Glassvaror, även innehållande kakao | | | |
| 2105 00 10 | – Inte innehållande mjölkfett eller innehållande mindre än 3 viktprocent mjölkfett | 160 | 160 | 0 |
| 2202 | Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, utom frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009: | 5 000 | 5 000 | 0 |
| 2203 | Maltdrycker | 14 300 hl | 15 600 hl | 0 |
| 2205 | Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen | 1 200 hl | 1 200 hl | 50 % av MGN-tullsatsen |
| ex 2208 | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker: | | | |
| 2208 20 | – Sprit erhållen genom destillering av druvvin eller pressåterstoder av druvor | 2 000 hl | 2 000 hl | 50 % av MGN-tullsatsen |
| 2208 30 | – Whisky | 6 500 hl | 6 500 hl | 17,5 % |
| 2208 40 | – Rom och taffia | 100 hl | 100 hl | 50 % av MGN-tullsatsen |
| 2208 50 | – Gin och genever | 100 hl | 100 hl | 50 % av MGN-tullsatsen |
| 2208 60 | – Vodka | 200 hl | 200 hl | 50 % av MGN-tullsatsen |
| 2208 70 | – Likör | 150 hl | 150 hl | 50 % av MGN-tullsatsen |
| ex 2208 90 | – Annan (med undantag av produkter enligt nr 2208 90 33, 2208 90 38, 2208 90 48, 2208 90 71, 2208 90 91 och 2208 90 99) | 800 hl | 800 hl | 50 % av MGN-tullsatsen |
| 2403 | Andra varor tillverkade av tobak eller tobaksersättning; ”homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak; tobaksextrakt | 35 ton till 60 % | 135 ton till 30 % | |

KN-nummer

Varuslag

Volym i ton

Tullsats inom kvoten (1)

(2)

(3)

(4)

(5)

Fr.o.m. 1.1.2005 t.o.m. 31.12.2005 (2)

Fr.o.m. 1.1.2006 t.o.m. 31.12.2006

ex 1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao

1806 32

– – Ofyllda

2 000

2 200

0 %

1806 32 10

– – – Med tillsats av spannmål, frukt eller nötter

1806 90

– Andra slag:

– – Choklad och varor av choklad:

1806 90 19

– – – – Andra

– – – Andra:

1806 90 31

– – – – Fyllda

1806 90 39

– – – – Ofyllda

1806 90 50

– – Sockerkonfektyrer och sockerfria konfektyrer, innehållande kakao

1806 90 60

– – Smörgåspålägg innehållande kakao

ex 1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao

220

240

0 %

1806 90 70

– – Kakaoberedningar för framställning av drycker

1806 90 90

– – Andra

ex 1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

200

200

0 %

1901 20 00

– Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905

ex 1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål (annan än majs) i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans:

200

220

0 %

1904 10

– Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter:

1904 10 10

– – Framställda av majs

1904 20

– Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål:

1904 20 91

– – – Framställda av majs

ex 1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter:

5 000

5 000

0 %

1905 20

– Kryddade kakor s.k. pain d'épices:

1905 20 10

– – Innehållande mindre än 30 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros)

1905 20 30

– – Innehållande minst 30 men mindre än 50 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros)

– Söta kex, småkakor o.d., våfflor och rån (wafers):

1905 31

– – Söta kex, småkakor o.d.:

– – – Helt eller delvis överdragna med choklad eller andra beredningar innehållande kakao:

1905 31 11

– – – – I förpackningar med ett nettoviktinnehåll av högst 85 g

1905 31 19

– – – – Andra

– – – Andra:

– – – – Andra:

1905 31 91

– – – – – Kex med mellanlägg

1905 31 99

– – – – – Andra

1905 32

– – Våfflor och rån (wafers):

1905 90

– Andra slag:

– – Andra:

1905 90 45

– – – Kex

1905 90 55

– – – Extruderade eller expanderade varor, kryddade eller saltade

– – – Andra:

1905 90 60

– – – – Med tillsats av sötningsmedel

1905 90 90

– – – – Andra

ex 2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006

165

180

0

2004 10

– Potatis:

– – Annan:

2004 10 91

– – – I form av mjöl eller flingor

ex 2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, ej frysta, andra än produkter enligt nr 2006

2005 20

– Potatis:

2005 20 10

– – I form av mjöl eller flingor

ex 2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver:

55

60

0

2102 30 00

– Beredda bakpulver

2104

Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger; homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar:

1 200

—

4 %

2104 10

– Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger:

2104 10 10

– – Torkade

2104 10 90

– – Andra

2104 20 00

– Homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar

2105 00

Glassvaror, även innehållande kakao

2105 00 10

– Inte innehållande mjölkfett eller innehållande mindre än 3 viktprocent mjölkfett

160

160

0

2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, utom frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009:

5 000

5 000

0

2203

Maltdrycker

14 300 hl

15 600 hl

0

2205

Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen

1 200 hl

1 200 hl

50 % av MGN-tullsatsen

ex 2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker:

2208 20

– Sprit erhållen genom destillering av druvvin eller pressåterstoder av druvor

2 000 hl

2 000 hl

50 % av MGN-tullsatsen

2208 30

– Whisky

6 500 hl

6 500 hl

17,5 %

2208 40

– Rom och taffia

100 hl

100 hl

50 % av MGN-tullsatsen

2208 50

– Gin och genever

100 hl

100 hl

50 % av MGN-tullsatsen

2208 60

– Vodka

200 hl

200 hl

50 % av MGN-tullsatsen

2208 70

– Likör

150 hl

150 hl

50 % av MGN-tullsatsen

ex 2208 90

– Annan (med undantag av produkter enligt nr 2208 90 33, 2208 90 38, 2208 90 48, 2208 90 71, 2208 90 91 och 2208 90 99)

800 hl

800 hl

50 % av MGN-tullsatsen

2403

Andra varor tillverkade av tobak eller tobaksersättning; ”homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak; tobaksextrakt

35 ton till 60 %

135 ton till 30 %

---

(1)  För kvantiteter utöver kvoten gäller tullsatsen i bilaga II.

(2)  För 2005 kommer tullkvoterna att minskas i proportion till det antal månader som redan har förflutit detta år.

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/63

---

Information om ikraftträdande av beslut nr 3/2005 av associeringsrådet EU–Rumänien av den 5 juli 2005 om förbättring av de regler för handeln med bearbetade jordbruksprodukter som avses i protokoll 3 till Europaavtalet

Det beslut nr 3/2005 om förbättring av de regler för handeln med bearbetade jordbruksprodukter som avses i protokoll 3 till Europaavtalet vilket associeringsrådet EU–Rumänien antog den 5 juli 2005 trädde i kraft den 1 december 2005 efter det att anmälningarna om uppfyllande av förfarandena som avses i artikel 5 i beslutet avslutats den 23 november 2005.

De intresserade görs uppmärksammade på det faktum att kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000, nämnd i skäl 5 och i artikel 2 i beslut nr 3/2005, under tiden har upphävts av kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 (1), vilken trädde i kraft den 8 juli 2005. I enlighet med artikel 57 i den förordningen bör hänvisningarna i förordning (EG) nr 1520/2000 förstås som hänvisningar till förordning (EG) nr 1043/2005.

---

(1)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24.

---

Kommissionen

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/64

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 juni 2004

om det statliga stöd som Tyskland beviljat Herlitz-gruppen

[delgivet med nr K(2004) 2212]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/878/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om upprättandet av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (1), särskilt artikel 7.3,

efter uppmaning till alla berörda parter att yttra sig enligt dessa bestämmelser (2), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | I mars 2002 framförde en av Herlitz AG:s främsta konkurrenter ett klagomål, enligt vilket Herlitz AG hade fått en garanti av delstaten Berlin. I en skrivelse av den 25 mars 2002 anmodade kommissionen Tyskland att inkomma med uppgifter om eventuellt stöd till Herlitz AG. Tyskland svarade med en skrivelse av den 17 april 2002, registrerad den 18 april, av vilken det framgår att något stöd inte hade lämnats. På grundval av en tidningsartikel av den 24 april 2002, enligt vilken delstaten Brandenburg hade beviljat Falken Office Products Gmb (nedan kallat ”FOP”), ett dotterbolag till Herlitz AG, ett lån på 1 miljon euro, anmodade kommissionen Tyskland i en skrivelse av den 8 maj 2002 på nytt att inkomma med uppgifter om eventuellt stöd till Herlitz AG. Tyskland svarade på nytt i en skrivelse av den 4 juni 2002, registrerad den 5 juni, att något stöd inte hade beviljats. |
| --- | --- |

(1)

I mars 2002 framförde en av Herlitz AG:s främsta konkurrenter ett klagomål, enligt vilket Herlitz AG hade fått en garanti av delstaten Berlin. I en skrivelse av den 25 mars 2002 anmodade kommissionen Tyskland att inkomma med uppgifter om eventuellt stöd till Herlitz AG. Tyskland svarade med en skrivelse av den 17 april 2002, registrerad den 18 april, av vilken det framgår att något stöd inte hade lämnats. På grundval av en tidningsartikel av den 24 april 2002, enligt vilken delstaten Brandenburg hade beviljat Falken Office Products Gmb (nedan kallat ”FOP”), ett dotterbolag till Herlitz AG, ett lån på 1 miljon euro, anmodade kommissionen Tyskland i en skrivelse av den 8 maj 2002 på nytt att inkomma med uppgifter om eventuellt stöd till Herlitz AG. Tyskland svarade på nytt i en skrivelse av den 4 juni 2002, registrerad den 5 juni, att något stöd inte hade beviljats.

| (2) | Slutligen meddelade Tyskland kommissionen i en skrivelse av den 17 juli 2002, registrerad den 19 juli, att InvestitionsBank des Landes Brandenburg (nedan kallad ”ILB”) hade beviljat Herlitz PBS AG ett lån på cirka 1 miljon euro. Enligt de uppgifter som Tyskland lämnade hade åtgärden redan vidtagits. Den registrerades därför av kommissionen som icke anmält stöd med nr NN 89/02. Bilagor, inklusive en insolvensplan, bifogades en skrivelse av den 19 juli 2002, registrerad den 25 juli, och en skrivelse av den 1 augusti 2002, som registrerades samma dag. Den 8 augusti 2002 begärde kommissionen klarlägganden om det beviljade stödet. I en skrivelse av den 4 september 2002, registrerad samma dag, lämnade Tyskland kompletterande upplysningar. |
| --- | --- |

(2)

Slutligen meddelade Tyskland kommissionen i en skrivelse av den 17 juli 2002, registrerad den 19 juli, att InvestitionsBank des Landes Brandenburg (nedan kallad ”ILB”) hade beviljat Herlitz PBS AG ett lån på cirka 1 miljon euro. Enligt de uppgifter som Tyskland lämnade hade åtgärden redan vidtagits. Den registrerades därför av kommissionen som icke anmält stöd med nr NN 89/02. Bilagor, inklusive en insolvensplan, bifogades en skrivelse av den 19 juli 2002, registrerad den 25 juli, och en skrivelse av den 1 augusti 2002, som registrerades samma dag. Den 8 augusti 2002 begärde kommissionen klarlägganden om det beviljade stödet. I en skrivelse av den 4 september 2002, registrerad samma dag, lämnade Tyskland kompletterande upplysningar.

| (3) | I en skrivelse av den29 januari 2003, som registrerades samma dag, meddelade Tyskland kommissionen att det lån som hade beviljats Herlitz PBS AG hade återbetalts i sin helhet till ILB. Dessutom hade insolvensförfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG ställts in samt insolvensplanerna godkänts och genomförts. |
| --- | --- |

(3)

I en skrivelse av den29 januari 2003, som registrerades samma dag, meddelade Tyskland kommissionen att det lån som hade beviljats Herlitz PBS AG hade återbetalts i sin helhet till ILB. Dessutom hade insolvensförfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG ställts in samt insolvensplanerna godkänts och genomförts.

| (4) | I en skrivelse av den 19 februari 2003 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på lånet och de beledsagande åtgärderna och meddelade att ärendet hade registrerats under nummer C 16/03. De synpunkter som Tyskland därefter framförde registrerades den 28 april 2003. |
| --- | --- |

(4)

I en skrivelse av den 19 februari 2003 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på lånet och de beledsagande åtgärderna och meddelade att ärendet hade registrerats under nummer C 16/03. De synpunkter som Tyskland därefter framförde registrerades den 28 april 2003.

| (5) | Kommissionens beslut att inleda ett formellt undersökningsförfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen uppmanade där alla berörda parter att yttra sig. Ett yttrande inkom. Det sändes vidare till Tyskland som gavs möjlighet att svara. Tysklands synpunkter lämnades i en skrivelse av den 24 juli 2003, registrerad den 27 juli 2003. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut att inleda ett formellt undersökningsförfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen uppmanade där alla berörda parter att yttra sig. Ett yttrande inkom. Det sändes vidare till Tyskland som gavs möjlighet att svara. Tysklands synpunkter lämnades i en skrivelse av den 24 juli 2003, registrerad den 27 juli 2003.

| (6) | Genom skrivelserna av den 10, 12 och 28 november 2003, 8 och 26 januari, 23 mars, 23 och 24 april 2004 lämnade Tyskland kompletterande upplysningar. Ett möte mellan företrädare för kommissionen, den tyska regeringen, Herlitz-gruppen och konkursinsolvenshandläggaren ägde rum den 27 januari 2004. |
| --- | --- |

(6)

Genom skrivelserna av den 10, 12 och 28 november 2003, 8 och 26 januari, 23 mars, 23 och 24 april 2004 lämnade Tyskland kompletterande upplysningar. Ett möte mellan företrädare för kommissionen, den tyska regeringen, Herlitz-gruppen och konkursinsolvenshandläggaren ägde rum den 27 januari 2004.

II.   ÅTGÄRDERNA

1.   Företaget

| (7) | Herlitz AG, som grundades 1904 som en pappersaffär, har utvecklats till en grupp som är börsnoterad sedan 1977. Inom gruppen är Herlitz AG holdingbolaget som äger dotterbolagens aktier. Av dotterbolagen är Herlitz PBS AG det viktigaste. |
| --- | --- |

(7)

Herlitz AG, som grundades 1904 som en pappersaffär, har utvecklats till en grupp som är börsnoterad sedan 1977. Inom gruppen är Herlitz AG holdingbolaget som äger dotterbolagens aktier. Av dotterbolagen är Herlitz PBS AG det viktigaste.

| (8) | Ända tills insolvensförfarandet inleddes var Herlitz AG holdingbolag för Herlitz PBS AG och Diplomat GmbH (Diplomat). Inom Herlitz-gruppen var Herlitz PBS AG holdingbolag för Falken Office Products GmbH (FOP), Herlitz Kunststoffverarbeitungs GmbH (HKV), Susy Card Papeterie GmbH (Susy), HGG Verwaltungsgesellschaft mbH (HGG) och för utländska dotterbolag i cirka 15 länder. År 2002 förvärvade Herlitz-gruppen Mercoline Gmbh, eCom Verwaltungs GmbH och eCom Logistik GmbH & Co.KG (eCom). Gruppen har följande struktur: |
| --- | --- |

(8)

Ända tills insolvensförfarandet inleddes var Herlitz AG holdingbolag för Herlitz PBS AG och Diplomat GmbH (Diplomat). Inom Herlitz-gruppen var Herlitz PBS AG holdingbolag för Falken Office Products GmbH (FOP), Herlitz Kunststoffverarbeitungs GmbH (HKV), Susy Card Papeterie GmbH (Susy), HGG Verwaltungsgesellschaft mbH (HGG) och för utländska dotterbolag i cirka 15 länder. År 2002 förvärvade Herlitz-gruppen Mercoline Gmbh, eCom Verwaltungs GmbH och eCom Logistik GmbH & Co.KG (eCom). Gruppen har följande struktur:

Image

| (9) | Herlitz-gruppen är verksam på marknaderna för skriv- och kontorsmateriel samt gratulationskort. Herlitz AG och Herlitz PBS har sitt säte i Berlin. Dess produktion är förlagd till Berlin, Falkensee (Brandenburg), Peitz (Brandenburg), Cunewald (Sachsen), Posen (Polen) och Most (Tjeckien). FOP är gruppens största tillverkare av kontorsmateriel. |
| --- | --- |

(9)

Herlitz-gruppen är verksam på marknaderna för skriv- och kontorsmateriel samt gratulationskort. Herlitz AG och Herlitz PBS har sitt säte i Berlin. Dess produktion är förlagd till Berlin, Falkensee (Brandenburg), Peitz (Brandenburg), Cunewald (Sachsen), Posen (Polen) och Most (Tjeckien). FOP är gruppens största tillverkare av kontorsmateriel.

| (10) | Sedan juli 2001 ägs Herlitz AG:s aktier till 67 % av ett konsortium där följande banker ingår: DB Industrial Holding (Deutsche Bank), Landesbank Berlin, Berliner Bank (4), Hypovereinsbank, Bayerische Landesbank, DZ Bank AG, Dresdner Bank, HSBC, IKB Deutsche Industriebank AG och West LB. Återstående 35 % är fördelade på flera olika ägare (5). |
| --- | --- |

(10)

Sedan juli 2001 ägs Herlitz AG:s aktier till 67 % av ett konsortium där följande banker ingår: DB Industrial Holding (Deutsche Bank), Landesbank Berlin, Berliner Bank (4), Hypovereinsbank, Bayerische Landesbank, DZ Bank AG, Dresdner Bank, HSBC, IKB Deutsche Industriebank AG och West LB. Återstående 35 % är fördelade på flera olika ägare (5).

| (11) | Följande tabell 1 visar gruppens ekonomiska utveckling:
  Tabell 1 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 totalt | 2002
  1.1.2002–16.9.2002 | 2002
  17.10.2002–31.12.2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsättning i miljoner euro (6) | 714 | 630 | 567 | 490 | 438 | 376 | 255 | 121 | 347 |
| Nettovinst/förlust i miljoner euro (6) | – 51 | – 37 | – 46 | – 51 | – 134 | 99 | 51 | 48 | 1,7 |
| Anställda (6) | 5 420 | 4 483 | 4 228 | 3 380 | 2 984 | 3 096 | 3 181 Genomsnitt | 3 109 Genomsnitt | Ingen märkbar förändring |
| Kapital i miljoner euro (6) | 171 | 123 | 70 | 18 | – 55 | 43 | – 6 | 43 | 43 |
| Banklån i miljoner euro (6) | 172 | 365 | 373 | 356 | 297 | 89 | 250 | 89 | 63 |

(11)

Följande tabell 1 visar gruppens ekonomiska utveckling:

Tabell 1

1997

1998

1999

2000

2001

2002 totalt

2002

1.1.2002–16.9.2002

2002

17.10.2002–31.12.2002

2003

Omsättning i miljoner euro (6)

714

630

567

490

438

376

255

121

347

Nettovinst/förlust i miljoner euro (6)

– 51

– 37

– 46

– 51

– 134

99

51

48

1,7

Anställda (6)

5 420

4 483

4 228

3 380

2 984

3 096

3 181 Genomsnitt

3 109 Genomsnitt

Ingen märkbar förändring

Kapital i miljoner euro (6)

171

123

70

18

– 55

43

– 6

43

43

Banklån i miljoner euro (6)

172

365

373

356

297

89

250

89

63

| (12) | Eftersom banklånen inte förlängdes i mars 2002, var Herlitz AG, Herlitz PBS AG och andra dotterbolag i gruppen såsom Diplomat, HKV och Susy på väg att bli eller var redan insolventa. Den 3 april 2002 ansökte Herlitz AG och Herlitz PBS AG om insolvensförfaranden. Den 5 juni 2002 inleddes för båda företagen insolvensförfaranden inför domstol. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom banklånen inte förlängdes i mars 2002, var Herlitz AG, Herlitz PBS AG och andra dotterbolag i gruppen såsom Diplomat, HKV och Susy på väg att bli eller var redan insolventa. Den 3 april 2002 ansökte Herlitz AG och Herlitz PBS AG om insolvensförfaranden. Den 5 juni 2002 inleddes för båda företagen insolvensförfaranden inför domstol.

| (13) | För några dotterbolag inom gruppen genomfördes separata insolvensförfaranden. Diplomat, HKV och Susy begärde sig i konkurs den 12 april 2002 och likviderades därefter. Under likvidationsförfarandet erhöll alla borgenärer samma procentsats av sina fordringar ur massan. Ingen borgenär avstod från sina fordringar mot dessa företag eller FOP. Att FOP blev insolvent undveks genom att Herlitz PBS AG beviljade ett undsättningslån. |
| --- | --- |

(13)

För några dotterbolag inom gruppen genomfördes separata insolvensförfaranden. Diplomat, HKV och Susy begärde sig i konkurs den 12 april 2002 och likviderades därefter. Under likvidationsförfarandet erhöll alla borgenärer samma procentsats av sina fordringar ur massan. Ingen borgenär avstod från sina fordringar mot dessa företag eller FOP. Att FOP blev insolvent undveks genom att Herlitz PBS AG beviljade ett undsättningslån.

| (14) | Insolvensförfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG inställdes den 16 september 2002 då domstolen godkände insolvensplanerna. Dessa hade för Herlitz AG och Herlitz PBS enstämmigt och utan förbehåll godkänts den 15 juli 2002 av borgenärerna. Att insolvensplanerna uppfylldes övervakades av insolvenshandläggaren och borgenärerna t.o.m. den 31 mars 2004. |
| --- | --- |

(14)

Insolvensförfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG inställdes den 16 september 2002 då domstolen godkände insolvensplanerna. Dessa hade för Herlitz AG och Herlitz PBS enstämmigt och utan förbehåll godkänts den 15 juli 2002 av borgenärerna. Att insolvensplanerna uppfylldes övervakades av insolvenshandläggaren och borgenärerna t.o.m. den 31 mars 2004.

| (15) | Enligt de uppgifter som Tyskland lämnade berodde Herlitz-gruppens ekonomiska svårigheter på en rad felaktiga investeringsbeslut, som på 90-talet fattades utanför kärnverksamheten. Efter återföreningen beslutade gruppen att i hopp om höga vinster ge sig in på fastighetsmarknaden i Berlin och Brandenburg. Då de förväntade vinstökningarna uteblev, tvingades gruppen att göra avsättningar och avskriva 95 miljoner euro. De byggnader som gruppen hade låtit uppföra för eget bruk i Berlin-Tegel och Falkensee visade sig vara överdimensionerade. Eftersom man inte lyckades hitta någon intressent till de oanvända ytorna, uppkom kostnader för förlorade hyresintäkter på 20 miljoner euro. |
| --- | --- |

(15)

Enligt de uppgifter som Tyskland lämnade berodde Herlitz-gruppens ekonomiska svårigheter på en rad felaktiga investeringsbeslut, som på 90-talet fattades utanför kärnverksamheten. Efter återföreningen beslutade gruppen att i hopp om höga vinster ge sig in på fastighetsmarknaden i Berlin och Brandenburg. Då de förväntade vinstökningarna uteblev, tvingades gruppen att göra avsättningar och avskriva 95 miljoner euro. De byggnader som gruppen hade låtit uppföra för eget bruk i Berlin-Tegel och Falkensee visade sig vara överdimensionerade. Eftersom man inte lyckades hitta någon intressent till de oanvända ytorna, uppkom kostnader för förlorade hyresintäkter på 20 miljoner euro.

| (16) | Investeringarna i fast egendom var företagets största förlustbringande faktor. Alla försök att sälja fastighetsinnehavet misslyckades. Detta ledde till att det i slutet av år 2001 bildades två särskilda fastighetsbolag, GGB Grundstückgesellschaft Am Borsighafen mbH Co. KG (GGB) för gruppens byggnader i Berlin-Tegel och GGF Grundstückgesellschaft Falkensee mbH Co. KG (GGF) för byggnaderna i Falkensee. Via Herlitz PBS AG och HGG utövade gruppen majoritetskontroll över GGB och GGF. Medan Herlitz PBS AG var kommanditdelägare, var HGG komplementär i GGB och GGF. |
| --- | --- |

(16)

Investeringarna i fast egendom var företagets största förlustbringande faktor. Alla försök att sälja fastighetsinnehavet misslyckades. Detta ledde till att det i slutet av år 2001 bildades två särskilda fastighetsbolag, GGB Grundstückgesellschaft Am Borsighafen mbH Co. KG (GGB) för gruppens byggnader i Berlin-Tegel och GGF Grundstückgesellschaft Falkensee mbH Co. KG (GGF) för byggnaderna i Falkensee. Via Herlitz PBS AG och HGG utövade gruppen majoritetskontroll över GGB och GGF. Medan Herlitz PBS AG var kommanditdelägare, var HGG komplementär i GGB och GGF.

| (17) | Herlitz-gruppen planerade att sanera balansräkningen från den börda som fastighetsinvesteringarna utgjorde. Därför sålde man i januari 2002 de båda områdena med därtill hörande tomträtter till GGB och GGF, som därefter lät gruppen arrendera den del av områdena som den behövde. GGB och GGF kunde emellertid inte avskiljas från gruppen före insolvensförfarandet. Till sist löstes HGG, GGB:s och GGF:s minoritetspartner, med insolvenshandläggarens medgivande ut ur Herlitz-gruppen den 30 september 2002 och Herlitz PBS AG:s kommanditrätter omvandlades till minoritetsägarandelar på 1 miljon euro i GGB och GGF. Följaktligen är enligt tysk lag (7) Herlitz-gruppen inte längre majoritetsägare i fastighetsbolagen. |
| --- | --- |

(17)

Herlitz-gruppen planerade att sanera balansräkningen från den börda som fastighetsinvesteringarna utgjorde. Därför sålde man i januari 2002 de båda områdena med därtill hörande tomträtter till GGB och GGF, som därefter lät gruppen arrendera den del av områdena som den behövde. GGB och GGF kunde emellertid inte avskiljas från gruppen före insolvensförfarandet. Till sist löstes HGG, GGB:s och GGF:s minoritetspartner, med insolvenshandläggarens medgivande ut ur Herlitz-gruppen den 30 september 2002 och Herlitz PBS AG:s kommanditrätter omvandlades till minoritetsägarandelar på 1 miljon euro i GGB och GGF. Följaktligen är enligt tysk lag (7) Herlitz-gruppen inte längre majoritetsägare i fastighetsbolagen.

| (18) | Förvärvet av en rysk fabrik inom pappers- och pappersbearbetningsbranschen visade sig också vara en felinvestering. På grund av pappersindustrins sammanbrott i OSS ledde denna investering till förluster på cirka 50 miljoner euro. Ytterligare investeringar inom distributionsbranschen i Portugal, Frankrike och Österrike blev också resultatlösa och medförde förluster på 10–15 miljoner euro. De totala förlusterna av alla felinvesteringarna blev cirka 175–180 miljoner euro. Det skall påpekas att Herlitz-gruppens kärnverksamhet under hela denna tid genererade positiva resultat, som emellertid inte räckte till för att täcka de förluster som de misslyckade investeringarna medförde. |
| --- | --- |

(18)

Förvärvet av en rysk fabrik inom pappers- och pappersbearbetningsbranschen visade sig också vara en felinvestering. På grund av pappersindustrins sammanbrott i OSS ledde denna investering till förluster på cirka 50 miljoner euro. Ytterligare investeringar inom distributionsbranschen i Portugal, Frankrike och Österrike blev också resultatlösa och medförde förluster på 10–15 miljoner euro. De totala förlusterna av alla felinvesteringarna blev cirka 175–180 miljoner euro. Det skall påpekas att Herlitz-gruppens kärnverksamhet under hela denna tid genererade positiva resultat, som emellertid inte räckte till för att täcka de förluster som de misslyckade investeringarna medförde.

2.   De ekonomiska åtgärderna

a)   ”De gamla åtgärderna”

| (19) | Genom Liegenschaftsfonds Berlin GmbH & Co. KG (Liegenschaftsfonds) erbjöd delstaten Berlin år 1989 Herlitz AG att utnyttja ett markområde på det tidigare industriområdet Borsig i Berlin-Tegel. Liegenschaftsfonds är ett bolag som svarar för förvaltningen av delstaten Berlins fastighetsbestånd. För området i Tegel förvärvade Herlitz-gruppen från delstaten Berlin tomträtten, för vilken tomträttsavgifter skulle betalas t.o.m. den 30 april 2053. |
| --- | --- |

(19)

Genom Liegenschaftsfonds Berlin GmbH & Co. KG (Liegenschaftsfonds) erbjöd delstaten Berlin år 1989 Herlitz AG att utnyttja ett markområde på det tidigare industriområdet Borsig i Berlin-Tegel. Liegenschaftsfonds är ett bolag som svarar för förvaltningen av delstaten Berlins fastighetsbestånd. För området i Tegel förvärvade Herlitz-gruppen från delstaten Berlin tomträtten, för vilken tomträttsavgifter skulle betalas t.o.m. den 30 april 2053.

| (20) | Tomträttsavgifterna motsvarade 3 % av tomtvärdet, som kunde variera under avtalets löptid. Gruppen uppförde i Tegel en kontorsbyggnad med produktionsavdelning som motsvarade dess behov. De byggnader som uppfördes på den arrenderade tomten ägdes av gruppen. Då byggnaderna såldes till GGB överfördes även tomträtten. |
| --- | --- |

(20)

Tomträttsavgifterna motsvarade 3 % av tomtvärdet, som kunde variera under avtalets löptid. Gruppen uppförde i Tegel en kontorsbyggnad med produktionsavdelning som motsvarade dess behov. De byggnader som uppfördes på den arrenderade tomten ägdes av gruppen. Då byggnaderna såldes till GGB överfördes även tomträtten.

| (21) | Avtalet mellan Liegenschaftsfonds och Herlitz-gruppen innehöll en klausul om att tomträttsavgifterna skulle höjas från 3 % till 7,5 %, om området användes i ett syfte som stod i strid med ägarens intressen. Liegenschaftsfonds höjde dock inte tomträttsavgiften då rätten till området i Berlin-Tegel överläts till GGB, och avgiften betalades såsom överenskommits av gruppen fram till mars 2002 och från och med (8) oktober 2002 av GGB. |
| --- | --- |

(21)

Avtalet mellan Liegenschaftsfonds och Herlitz-gruppen innehöll en klausul om att tomträttsavgifterna skulle höjas från 3 % till 7,5 %, om området användes i ett syfte som stod i strid med ägarens intressen. Liegenschaftsfonds höjde dock inte tomträttsavgiften då rätten till området i Berlin-Tegel överläts till GGB, och avgiften betalades såsom överenskommits av gruppen fram till mars 2002 och från och med (8) oktober 2002 av GGB.

| (22) | År 1989 hade Herlitz AG av delstaten Berlin dessutom fått ett lån utan säkerhet på 6 miljoner tyska mark (DEM) (3,07 miljoner euro) för att flytta sina anläggningar i Moabit och Spandau till Tegel (nedan kallat ”flyttlånet”). Den 17 november 1999, dvs. strax innan lånet förföll till betalning, sköt delstaten Berlin upp återbetalningen av flyttlånet till den 31 december 2004. I gengäld debiterade delstaten en ränta motsvarande Europeiska centralbankens basräntesats plus 2 %. |
| --- | --- |

(22)

År 1989 hade Herlitz AG av delstaten Berlin dessutom fått ett lån utan säkerhet på 6 miljoner tyska mark (DEM) (3,07 miljoner euro) för att flytta sina anläggningar i Moabit och Spandau till Tegel (nedan kallat ”flyttlånet”). Den 17 november 1999, dvs. strax innan lånet förföll till betalning, sköt delstaten Berlin upp återbetalningen av flyttlånet till den 31 december 2004. I gengäld debiterade delstaten en ränta motsvarande Europeiska centralbankens basräntesats plus 2 %.

| (23) | Som säkerhet undertecknade Herlitz AG den 23 november 1999 en notariatshandling, i vilken företaget förklarar sig ha en skuld till delstaten Berlin på 7,185 miljoner DEM (3,67 miljoner euro), vilket motsvarar det ursprungliga flyttlånet plus de beräknade sammanlagda räntorna på 1,185 miljoner DEM (0,606 miljoner euro). Dessutom intecknades genom handlingen ett belopp motsvarande de upplupna avgifterna för Herlitz AG:s tomträtt i Berlin-Tegel. Denna inteckning hade dock lägre prioritet än bankernas för samma tomträtt. Varken beviljandet av flyttlånet 1989 eller uppskovet med betalningsfristen 1999 omfattades av någon stödordning. Ingen av åtgärderna hade anmälts till kommissionen. |
| --- | --- |

(23)

Som säkerhet undertecknade Herlitz AG den 23 november 1999 en notariatshandling, i vilken företaget förklarar sig ha en skuld till delstaten Berlin på 7,185 miljoner DEM (3,67 miljoner euro), vilket motsvarar det ursprungliga flyttlånet plus de beräknade sammanlagda räntorna på 1,185 miljoner DEM (0,606 miljoner euro). Dessutom intecknades genom handlingen ett belopp motsvarande de upplupna avgifterna för Herlitz AG:s tomträtt i Berlin-Tegel. Denna inteckning hade dock lägre prioritet än bankernas för samma tomträtt. Varken beviljandet av flyttlånet 1989 eller uppskovet med betalningsfristen 1999 omfattades av någon stödordning. Ingen av åtgärderna hade anmälts till kommissionen.

b)   Undsättningslånet

| (24) | Genom ett avtal som slöts med insolvenshandläggaren den 10 maj 2002 beviljade ILB Herlitz PBS AG ett lån på 930 232 euro (nedan kallat ”undsättningslånet”). I en skrivelse av den 29 maj 2002 höjdes beloppet till 963 855,42 euro. |
| --- | --- |

(24)

Genom ett avtal som slöts med insolvenshandläggaren den 10 maj 2002 beviljade ILB Herlitz PBS AG ett lån på 930 232 euro (nedan kallat ”undsättningslånet”). I en skrivelse av den 29 maj 2002 höjdes beloppet till 963 855,42 euro.

| (25) | Syftet med detta lån var att fullgöra köpeavtalet mellan Herlitz PBS AG och FOP. FOP hade levererat varor till Herlitz PBS AG, men inte fått betalt, vilket gjorde att dess likviditet var hotad. |
| --- | --- |

(25)

Syftet med detta lån var att fullgöra köpeavtalet mellan Herlitz PBS AG och FOP. FOP hade levererat varor till Herlitz PBS AG, men inte fått betalt, vilket gjorde att dess likviditet var hotad.

| (26) | Undsättningslånet beviljades till en årsränta på 7,5 % och skulle återbetalas inom sex månader efter utbetalningen. Det utbetalades den 24 juli 2002 och som säkerhet ställdes FOP:s överlåtelse av krav motsvarande 2,5 miljoner euro och en inteckning i industritomten motsvarande 13 549 234,85 euro. Lånet inklusive räntor återbetalades till ILB den 24 januari 2003. |
| --- | --- |

(26)

Undsättningslånet beviljades till en årsränta på 7,5 % och skulle återbetalas inom sex månader efter utbetalningen. Det utbetalades den 24 juli 2002 och som säkerhet ställdes FOP:s överlåtelse av krav motsvarande 2,5 miljoner euro och en inteckning i industritomten motsvarande 13 549 234,85 euro. Lånet inklusive räntor återbetalades till ILB den 24 januari 2003.

c)   Omstrukturering genom insolvensplaner

| (27) | Tyskland lade fram en insolvensplan avseende Herlitz PBS AG och en annan avseende Herlitz AG; båda var daterade den 15 juli 2002. Dessa insolvensplaner är Herlitz-gruppens saneringsplaner (rekapitaliseringsplaner). I saneringsplanerna ingick en neddragning av kapaciteten, försäljning av fast egendom, nedläggning av olönsamma dotterbolag, minskning av negativa rörelseresultat, åtgärder för att minska kostnaderna och optimera försäljningen och sökande efter en strategisk partner. Dessutom ingick det i planerna att minska företagets skulder genom en total eller partiell avskrivning av skulderna utan säkerhet och genom bidrag från arbetstagarna. |
| --- | --- |

(27)

Tyskland lade fram en insolvensplan avseende Herlitz PBS AG och en annan avseende Herlitz AG; båda var daterade den 15 juli 2002. Dessa insolvensplaner är Herlitz-gruppens saneringsplaner (rekapitaliseringsplaner). I saneringsplanerna ingick en neddragning av kapaciteten, försäljning av fast egendom, nedläggning av olönsamma dotterbolag, minskning av negativa rörelseresultat, åtgärder för att minska kostnaderna och optimera försäljningen och sökande efter en strategisk partner. Dessutom ingick det i planerna att minska företagets skulder genom en total eller partiell avskrivning av skulderna utan säkerhet och genom bidrag från arbetstagarna.

| (28) | Till grund för båda insolvensplanerna låg en sanering genom fortsatt verksamhet i företaget enligt den tyska insolvensordningen (9). Denna insolvensordning, som trädde i kraft den 1 januari 1999, gör det möjligt att rädda ett företag genom att behålla företagsledningen och tillgodose borgenärerna med de intäkter som genereras efter avslutat insolvensförfarande. I förfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG visade sig denna lösning lämpligast för att tillgodose borgenärerna. Därför avstod insolvenshandläggaren och borgenärerna från alternativet att sälja hela företaget eller att likvidera företaget och sälja tillgångarna separat. |
| --- | --- |

(28)

Till grund för båda insolvensplanerna låg en sanering genom fortsatt verksamhet i företaget enligt den tyska insolvensordningen (9). Denna insolvensordning, som trädde i kraft den 1 januari 1999, gör det möjligt att rädda ett företag genom att behålla företagsledningen och tillgodose borgenärerna med de intäkter som genereras efter avslutat insolvensförfarande. I förfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG visade sig denna lösning lämpligast för att tillgodose borgenärerna. Därför avstod insolvenshandläggaren och borgenärerna från alternativet att sälja hela företaget eller att likvidera företaget och sälja tillgångarna separat.

| (29) | Samma förfarande ligger visserligen till grund för båda planerna, men eftersom Herlitz PBS AG och Herlitz AG har olika förmögenhetsstruktur eftersträvades olika lösningar. Omstruktureringen av Herlitz AG på grundval av insolvensplanen villkorades mot att planen avseende Herlitz PBS AG uppfylldes. I båda planerna indelades företagens borgenärer i undergrupper med jämförbara fordringar. |
| --- | --- |

(29)

Samma förfarande ligger visserligen till grund för båda planerna, men eftersom Herlitz PBS AG och Herlitz AG har olika förmögenhetsstruktur eftersträvades olika lösningar. Omstruktureringen av Herlitz AG på grundval av insolvensplanen villkorades mot att planen avseende Herlitz PBS AG uppfylldes. I båda planerna indelades företagens borgenärer i undergrupper med jämförbara fordringar.

| (30) | Enligt § 222 i insolvensordningen kan det finnas tre slags borgenärer i ett insolvensförfarande:






  a) | Borgenärer med förmånsrätt om planen inkräktar på deras rättigheter. |
| --- | --- | --- |

(30)

Enligt § 222 i insolvensordningen kan det finnas tre slags borgenärer i ett insolvensförfarande:

a)

Borgenärer med förmånsrätt om planen inkräktar på deras rättigheter.

| b) | Prioriterade borgenärer. |
| --- | --- |

b)

Prioriterade borgenärer.

| c) | Oprioriterade borgenärer som inte avstår från sina fordringar. |
| --- | --- |

c)

Oprioriterade borgenärer som inte avstår från sina fordringar.

| (31) | Borgenärer med lika rättigheter delas dessutom in i undergrupper. Efter indelningen i grupper kan inget enskilt fall regleras, om man därigenom gör skillnad mellan olika delar av en borgenärsgrupp. |
| --- | --- |

(31)

Borgenärer med lika rättigheter delas dessutom in i undergrupper. Efter indelningen i grupper kan inget enskilt fall regleras, om man därigenom gör skillnad mellan olika delar av en borgenärsgrupp.

| (32) | I insolvensförfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG fick borgenärerna med förmånsrätt sina anspråk tillgodosedda i enlighet med de framställda kraven. |
| --- | --- |

(32)

I insolvensförfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG fick borgenärerna med förmånsrätt sina anspråk tillgodosedda i enlighet med de framställda kraven.

| (33) | Tyskland meddelade att samtliga massakostnader och massaskulder i förfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG hade betalats. En del av dessa fordringar gällde mervärdesskatten. Vid insolvensförfaranden mot ett företag som lever vidare måste dessa prioriterade fordringar betalas för att förfarandet skall kunna avslutas framgångsrikt. Massaskulderna betalades så fort de uppstod och det upprättades ingen separat förteckning över dem. Det upprättades emellertid hypotetiska förteckningar över massakostnaderna och massaskulderna för att man skulle få en uppfattning om det tänkbara resultatet av en likvidation eller försäljning av tillgångarna. |
| --- | --- |

(33)

Tyskland meddelade att samtliga massakostnader och massaskulder i förfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG hade betalats. En del av dessa fordringar gällde mervärdesskatten. Vid insolvensförfaranden mot ett företag som lever vidare måste dessa prioriterade fordringar betalas för att förfarandet skall kunna avslutas framgångsrikt. Massaskulderna betalades så fort de uppstod och det upprättades ingen separat förteckning över dem. Det upprättades emellertid hypotetiska förteckningar över massakostnaderna och massaskulderna för att man skulle få en uppfattning om det tänkbara resultatet av en likvidation eller försäljning av tillgångarna.

| (34) | I insolvensförfarandet mot Herlitz AG delades borgenärerna in i följande grupper:






  a) | Borgenärer med förmånsrätt: Någon sådan grupp bildades inte. Förmånsrätt fick dock alla de fordringar som innehades av Hypovereinsbank och Eurohypo (10), dock bara en del av dem som innehades av gruppen HAG 1. |
| --- | --- | --- |

(34)

I insolvensförfarandet mot Herlitz AG delades borgenärerna in i följande grupper:

a)

Borgenärer med förmånsrätt: Någon sådan grupp bildades inte. Förmånsrätt fick dock alla de fordringar som innehades av Hypovereinsbank och Eurohypo (10), dock bara en del av dem som innehades av gruppen HAG 1.

| b) | Massakostnader och massaskulder: En sådan grupp bildades inte och fordringarna reglerades efter hand som de framställdes. |
| --- | --- |

b)

Massakostnader och massaskulder: En sådan grupp bildades inte och fordringarna reglerades efter hand som de framställdes.

| c) | Prioriterade borgenärer:






  — | Grupp HAG 1: bankgrupp med förmånsrätt avseende en del av fordringarna i Herlitz AG:s lösöre och aktier. |
| --- | --- | --- |

c)

Prioriterade borgenärer:

—

Grupp HAG 1: bankgrupp med förmånsrätt avseende en del av fordringarna i Herlitz AG:s lösöre och aktier.

| — | Grupp HAG 2: övriga prioriterade borgenärer, som inte hör till grupp HAG 1. |
| --- | --- |

—

Grupp HAG 2: övriga prioriterade borgenärer, som inte hör till grupp HAG 1.

| — | Grupp HAG 3: skattemyndigheten i Berlin. |
| --- | --- |

—

Grupp HAG 3: skattemyndigheten i Berlin.

| — | Grupp HAG 4: anknutna företag. |
| --- | --- |

—

Grupp HAG 4: anknutna företag.

| d) | Oprioriterade borgenärer:






  — | Grupp HAG 5: räntor, kostnader, böter osv. |
| --- | --- | --- |

d)

Oprioriterade borgenärer:

—

Grupp HAG 5: räntor, kostnader, böter osv.

| (35) | De oprioriterade fordringarna i HAG 5 ströks enligt § 225 i insolvensordningen ur insolvensplanen. De prioriterade grupperna HAG 3 och HAG 4 avskrev sina fordringar per den 15 juli 2002 (11). I nedanstående tabell redovisas de fordringar och belopp som borgenärerna avskrev (avrundade tal):
  Tabell 2










  Grupp | Herlitz AG:s offentliga och privata borgenärer | Slag av fordran | Säkerhet | Skulder i miljoner euro | Avskriven fordran (miljoner euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HAG 1 | Banker med förmånsrätt (offentliga och privata) | Lån före den 3 april 2002 | Förmånsrätt gällande inventarier | [130–140] (13) | [upp till 135] * |
| HAG 2 | Tidigare företagsledning och arbetstagare (privat) | Framtida pensionsanspråk, löner före den 3 april 2002, avgångsvederlag | Ingen | [35,91] * | [...] * |
| Uthyrare av tomtmark i Spandau (privat) | Hyror; skadestånd på grund av uppsägning av avtal | Ingen | [...] * |
| Leverantörer (privata) | Fordringar för leveranser och tjänster före den 3 april 2002, skadestånd på grund av uppsägning av avtal | Ingen |
| Pensionskassa (offentlig) | Framtida pensionsanspråk | Ingen | [8,43] * |
| Bundesanstalt für Arbeit (offentlig) | Krav på kompensation för ersättningen till arbetstagarna enligt lönegarantin (1 januari 2002–4 juni 2002) | Ingen |
| Sjukkassor (offentliga) | Avgifter för perioden 5 mars 2002–4 juni 2002 | Ingen |
| Skattemyndigheten i Alfeld (offentlig) | Skatt vid försäljning av ägarandel före 2002 | Ingen |
| Liegenschaftsfonds (offentlig) | Hyreskrav för Berlin-Spandau | Ingen |
| Avskriven fordran i grupp HAG 2: en utdelning på 0,5 miljoner euro betalades i förhållande till omfattningen på fordran, den övriga delen av fordringarna avskrevs |
| HAG 3 | Skattemyndigheten i Berlin (offentlig) | Inkomstskatt och mervärdesskatt från tiden före den 5 juni 2002 | Ingen | [2,0] * (12) | [2,0] * (12) |
| Avskriven fordran i grupp HAG 3: fordringarna avskrevs till 100 % |
| HAG 4 | Anknutna företag (privat) | Samtliga fordringar gentemot Herlitz AG | Ingen | 109 | 108 |
| HAG 5 | Oprioriterade borgenärer (privata eller offentliga) | Räntor, kostnader, avgifter osv. | Ingen | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

(35)

De oprioriterade fordringarna i HAG 5 ströks enligt § 225 i insolvensordningen ur insolvensplanen. De prioriterade grupperna HAG 3 och HAG 4 avskrev sina fordringar per den 15 juli 2002 (11). I nedanstående tabell redovisas de fordringar och belopp som borgenärerna avskrev (avrundade tal):

Tabell 2

Grupp

Herlitz AG:s offentliga och privata borgenärer

Slag av fordran

Säkerhet

Skulder i miljoner euro

Avskriven fordran (miljoner euro)

HAG 1

Banker med förmånsrätt (offentliga och privata)

Lån före den 3 april 2002

Förmånsrätt gällande inventarier

[130–140] (13)

[upp till 135] *

HAG 2

Tidigare företagsledning och arbetstagare (privat)

Framtida pensionsanspråk, löner före den 3 april 2002, avgångsvederlag

Ingen

[35,91] *

[...] *

Uthyrare av tomtmark i Spandau (privat)

Hyror; skadestånd på grund av uppsägning av avtal

Ingen

[...] *

Leverantörer (privata)

Fordringar för leveranser och tjänster före den 3 april 2002, skadestånd på grund av uppsägning av avtal

Ingen

Pensionskassa (offentlig)

Framtida pensionsanspråk

Ingen

[8,43] *

Bundesanstalt für Arbeit (offentlig)

Krav på kompensation för ersättningen till arbetstagarna enligt lönegarantin (1 januari 2002–4 juni 2002)

Ingen

Sjukkassor (offentliga)

Avgifter för perioden 5 mars 2002–4 juni 2002

Ingen

Skattemyndigheten i Alfeld (offentlig)

Skatt vid försäljning av ägarandel före 2002

Ingen

Liegenschaftsfonds (offentlig)

Hyreskrav för Berlin-Spandau

Ingen

Avskriven fordran i grupp HAG 2: en utdelning på 0,5 miljoner euro betalades i förhållande till omfattningen på fordran, den övriga delen av fordringarna avskrevs

HAG 3

Skattemyndigheten i Berlin (offentlig)

Inkomstskatt och mervärdesskatt från tiden före den 5 juni 2002

Ingen

[2,0] * (12)

[2,0] * (12)

Avskriven fordran i grupp HAG 3: fordringarna avskrevs till 100 %

HAG 4

Anknutna företag (privat)

Samtliga fordringar gentemot Herlitz AG

Ingen

109

108

HAG 5

Oprioriterade borgenärer (privata eller offentliga)

Räntor, kostnader, avgifter osv.

Ingen

Uppgift saknas

Uppgift saknas

| (36) | Borgenärerna i insolvensförfarandet mot Herlitz PBS AG delades in i följande grupper:






  a) | Borgenärer med förmånsrätt:






  — | Grupp PBS 1: Förmånsrätten säkrade samtliga fordringar för vissa leverantörer. |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

Borgenärerna i insolvensförfarandet mot Herlitz PBS AG delades in i följande grupper:

a)

Borgenärer med förmånsrätt:

—

Grupp PBS 1: Förmånsrätten säkrade samtliga fordringar för vissa leverantörer.

| — | Grupp PBS 6: Banker med förmånsrätt för en viss del av fordringarna; Hypovereinsbank och Eurohypo hade likaså förmånsrätt men togs inte med i grupp PBS 6. |
| --- | --- |

—

Grupp PBS 6: Banker med förmånsrätt för en viss del av fordringarna; Hypovereinsbank och Eurohypo hade likaså förmånsrätt men togs inte med i grupp PBS 6.

| b) | Massakostnader och massaskulder: Någon sådan grupp bildades inte. Fordringarna betalades i samband med att kraven framställdes. |
| --- | --- |

b)

Massakostnader och massaskulder: Någon sådan grupp bildades inte. Fordringarna betalades i samband med att kraven framställdes.

| c) | Prioriterade borgenärer:






  — | Grupp PBS 2: anställda. |
| --- | --- | --- |

c)

Prioriterade borgenärer:

—

Grupp PBS 2: anställda.

| — | Grupp PBS 3: vissa offentliga borgenärer såsom skattemyndigheter, Bundesanstalt für Arbeit, sjukkassor, delstaten Berlin. |
| --- | --- |

—

Grupp PBS 3: vissa offentliga borgenärer såsom skattemyndigheter, Bundesanstalt für Arbeit, sjukkassor, delstaten Berlin.

| — | Grupp PBS 4: anknutna företag. |
| --- | --- |

—

Grupp PBS 4: anknutna företag.

| — | Grupp PBS 5: andra prioriterade borgenärer, t.ex. tidigare företagsledning och arbetstagare, yrkessammanslutningar, pensionskassa, privata leasingbanker, det österrikiska postverket och tullverket. |
| --- | --- |

—

Grupp PBS 5: andra prioriterade borgenärer, t.ex. tidigare företagsledning och arbetstagare, yrkessammanslutningar, pensionskassa, privata leasingbanker, det österrikiska postverket och tullverket.

| d) | Oprioriterade borgenärer:






  — | Grupp PBS 7: räntor, kostnader, avgifter osv. |
| --- | --- | --- |

d)

Oprioriterade borgenärer:

—

Grupp PBS 7: räntor, kostnader, avgifter osv.

| (37) | De oprioriterade fordringarna i grupp PBS 7 ströks enligt § 225 i insolvensordningen ur insolvensplanen. De prioriterade grupperna PBS 3 och PBS 4 avskrev sina fordringar per den 15 juli 2002. I nedanstående tabell redovisas de fordringar och belopp som borgenärerna avskrev (avrundade tal):
  Tabell 3










  Grupp | Herlitz PBS AG:s privata och offentliga borgenärer | Slag av fordran | Säkerhet | Skulder (miljoner euro) | Avskriven fordran (miljoner euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PBS 1 | Leverantörer med förmånsrätt (privata) | Fordringar för leveranser och tjänster före den 3 april 2002 | Separationsrätt/förmånsrätt till inventarier | [3–6] * | 0 |
| PBS 2 | Arbetstagare (privata) | Framtida löner | Ingen | [40–50] */år | [2–4] * år 2002 [4–5] */år fr.o.m. 2003 |
| PBS 3 | Skattemyndigheten i Berlin (offentlig) | Inkomstskatt mars 2002 | Ingen | [11,50] * | [...] * |
| Skattemyndigheten i Berlin (offentlig) | Fastighetsskatt januari–mars 2002 | Ingen |
| Skattemyndigheten i Berlin (offentlig) | Skatt vid försäljning av fast egendom från 1996 | Ingen |
| Bundesanstalt für Arbeit (offentligt) | Kompensation för ersättningen till de anställda enligt lönegarantin (1 april 2002–4 juni 2002) | Ingen |
| Sjukkassor (offentliga) | Avgifter under perioden 5 mars–4 juni 2002 | Ingen |
| Liegenschaftsfonds (offentlig) | Tomträttsavgifter april–juni 2002 | Oprioriterad inteckning |
| Delstaten Berlin (offentlig) | Krav på återbetalning av flyttlånet | Ingen |
| Total avskrivning i grupp PBS 3: 100 % av fordringarna avskrevs |
| PBS 4 | Anknutna företag (privat) | Alla återstående fordringar från anknutna företag i Herlitz-gruppen | Ingen | 139 | 139 |
| PBS 5 | Tidigare företagsledning/anställda (privat) (14) | Framtida pensionskrav, löner före den 3 april 2002, avgångsvederlag | Ingen | [privata borgenärer 22,61; offentliga borgenärer 19,56] * | [...] * |
| Pensionskassan (offentlig) | Framtida pensionskrav | Ingen |
| Leasingbanker (privat | Resterande och kapitaliserade framtida leasingavbetalningar | Ingen |
| Österrikiska postverket (privat i det här fallet) | Kreditering för reklamationer och bonusersättning | Ingen |
| Yrkessammanslutningar (offentliga) | Avgifter till olycksfallsförsäkringen | Ingen |
| Tullverket (offentligt | Mervärdesskatt vid import, tull | Ingen |
| Duales System Deutschland (privat) | Avgifter ”Der Grüne Punkt” | Ingen |
| Sjukkassor (offentliga) | Avgifter från perioden (1–4 mars 2002) | Ingen |
| Liegenschaftsfonds (offentlig) | Tomträttsavgifter för juli–september 2002 | Oprioriterad inteckning |
| Övriga leveranser utan säkerhet (privat) | Leveranser och tjänster före den 3 april 2002, skadeståndskrav enligt avtal osv. | Ingen |
| Total avskrivning i grupp PBS 5: 90 % av fordringarna avskrevs |
| PBS 6 | Banker med säkerhet i lösöre (privata och offentliga) | Krediter från tiden före den 3 april 2003 | Förmånsrätter i lösöre | [100–120] * (15) | (upp till 76,75 miljoner euro) |
| PBS 7 | Oprioriterade borgenärer (privata eller offentliga) | Räntor, kostnader, avgifter osv. | Ingen | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

(37)

De oprioriterade fordringarna i grupp PBS 7 ströks enligt § 225 i insolvensordningen ur insolvensplanen. De prioriterade grupperna PBS 3 och PBS 4 avskrev sina fordringar per den 15 juli 2002. I nedanstående tabell redovisas de fordringar och belopp som borgenärerna avskrev (avrundade tal):

Tabell 3

Grupp

Herlitz PBS AG:s privata och offentliga borgenärer

Slag av fordran

Säkerhet

Skulder (miljoner euro)

Avskriven fordran (miljoner euro)

PBS 1

Leverantörer med förmånsrätt (privata)

Fordringar för leveranser och tjänster före den 3 april 2002

Separationsrätt/förmånsrätt till inventarier

[3–6] *

0

PBS 2

Arbetstagare (privata)

Framtida löner

Ingen

[40–50] */år

[2–4] * år 2002 [4–5] */år fr.o.m. 2003

PBS 3

Skattemyndigheten i Berlin (offentlig)

Inkomstskatt mars 2002

Ingen

[11,50] *

[...] *

Skattemyndigheten i Berlin (offentlig)

Fastighetsskatt januari–mars 2002

Ingen

Skattemyndigheten i Berlin (offentlig)

Skatt vid försäljning av fast egendom från 1996

Ingen

Bundesanstalt für Arbeit (offentligt)

Kompensation för ersättningen till de anställda enligt lönegarantin (1 april 2002–4 juni 2002)

Ingen

Sjukkassor (offentliga)

Avgifter under perioden 5 mars–4 juni 2002

Ingen

Liegenschaftsfonds (offentlig)

Tomträttsavgifter april–juni 2002

Oprioriterad inteckning

Delstaten Berlin (offentlig)

Krav på återbetalning av flyttlånet

Ingen

Total avskrivning i grupp PBS 3: 100 % av fordringarna avskrevs

PBS 4

Anknutna företag (privat)

Alla återstående fordringar från anknutna företag i Herlitz-gruppen

Ingen

139

139

PBS 5

Tidigare företagsledning/anställda (privat) (14)

Framtida pensionskrav, löner före den 3 april 2002, avgångsvederlag

Ingen

[privata borgenärer 22,61; offentliga borgenärer 19,56] *

[...] *

Pensionskassan (offentlig)

Framtida pensionskrav

Ingen

Leasingbanker (privat

Resterande och kapitaliserade framtida leasingavbetalningar

Ingen

Österrikiska postverket (privat i det här fallet)

Kreditering för reklamationer och bonusersättning

Ingen

Yrkessammanslutningar (offentliga)

Avgifter till olycksfallsförsäkringen

Ingen

Tullverket (offentligt

Mervärdesskatt vid import, tull

Ingen

Duales System Deutschland (privat)

Avgifter ”Der Grüne Punkt”

Ingen

Sjukkassor (offentliga)

Avgifter från perioden (1–4 mars 2002)

Ingen

Liegenschaftsfonds (offentlig)

Tomträttsavgifter för juli–september 2002

Oprioriterad inteckning

Övriga leveranser utan säkerhet (privat)

Leveranser och tjänster före den 3 april 2002, skadeståndskrav enligt avtal osv.

Ingen

Total avskrivning i grupp PBS 5: 90 % av fordringarna avskrevs

PBS 6

Banker med säkerhet i lösöre (privata och offentliga)

Krediter från tiden före den 3 april 2003

Förmånsrätter i lösöre

[100–120] * (15)

(upp till 76,75 miljoner euro)

PBS 7

Oprioriterade borgenärer (privata eller offentliga)

Räntor, kostnader, avgifter osv.

Ingen

Uppgift saknas

Uppgift saknas

| (38) | Offentliga borgenärer framställde fordringar i olika grupper. I grupperna HAG 2, HAG 3, PBS 3 och PBS 5 saknades säkerhet för de offentliga och privata borgenärernas fordringar. Trots det avskrevs de prioriterade fordringarna i grupperna HAG 3 och PBS 3 i sin helhet, medan de prioriterade borgenärerna i grupperna HAG 2 och PBS 5 erhöll en proportionell andel av de betalningar som gjordes. |
| --- | --- |

(38)

Offentliga borgenärer framställde fordringar i olika grupper. I grupperna HAG 2, HAG 3, PBS 3 och PBS 5 saknades säkerhet för de offentliga och privata borgenärernas fordringar. Trots det avskrevs de prioriterade fordringarna i grupperna HAG 3 och PBS 3 i sin helhet, medan de prioriterade borgenärerna i grupperna HAG 2 och PBS 5 erhöll en proportionell andel av de betalningar som gjordes.

| (39) | Enligt insolvensplanerna fick borgenärerna i grupp HAG 2 senast den 31 mars 2004 en andel av totalbeloppet på 0,5 miljoner euro beroende på storleken på respektive fordringar. Borgenärerna i grupp PBS 5 fick 10 % av sina fordringar senast den 31 december 2003. Av tabellerna 2 och 3 framgår de offentliga fordringarna respektive avskrivningarna av fordringarna. |
| --- | --- |

(39)

Enligt insolvensplanerna fick borgenärerna i grupp HAG 2 senast den 31 mars 2004 en andel av totalbeloppet på 0,5 miljoner euro beroende på storleken på respektive fordringar. Borgenärerna i grupp PBS 5 fick 10 % av sina fordringar senast den 31 december 2003. Av tabellerna 2 och 3 framgår de offentliga fordringarna respektive avskrivningarna av fordringarna.

| (40) | I båda insolvensplanerna nämns ett lån (konsortielånet) som Herlitz PBS AG beviljades av ett bankkonsortium. Konsortiet har samma sammansättning som det som nämns i skäl 10. Konsortielånet beviljades Herlitz PBS AG av hela konsortiet för att möjliggöra full återbetalning av en konvertibel obligation på 100 miljoner euro. Den 3 april 2002 hade 53,9 miljoner euro förbrukats av konsortielånet på 65,4 miljoner euro. Dessutom beviljade de flesta konsortiebankerna Herlitz-gruppen före juli 2001 ytterligare lån på 156,6 miljoner euro, varav 134,11 miljoner euro hade utnyttjats per den 3 april 2003. |
| --- | --- |

(40)

I båda insolvensplanerna nämns ett lån (konsortielånet) som Herlitz PBS AG beviljades av ett bankkonsortium. Konsortiet har samma sammansättning som det som nämns i skäl 10. Konsortielånet beviljades Herlitz PBS AG av hela konsortiet för att möjliggöra full återbetalning av en konvertibel obligation på 100 miljoner euro. Den 3 april 2002 hade 53,9 miljoner euro förbrukats av konsortielånet på 65,4 miljoner euro. Dessutom beviljade de flesta konsortiebankerna Herlitz-gruppen före juli 2001 ytterligare lån på 156,6 miljoner euro, varav 134,11 miljoner euro hade utnyttjats per den 3 april 2003.

| (41) | I grupp PBS 6 avskrev bankerna enhetligt återbetalningen av konsortielånet och de belopp som översteg kreditlinjerna till Herlitz PBS AG på 76,714 miljoner euro. Också grupp HAG 1 avskrev enhetligt de belopp som översteg kreditlinjerna till Herlitz AG på 5 miljoner euro. Den del av lånet som inte avskrevs motsvarade förlängda lån till Herlitz-gruppen. De skulder som motsvarar de avskrivna fordringarna för lånen till Herlitz PBS AG och Herlitz AG övertogs samtidigt av fastighetsbolagen GGB och GGF. |
| --- | --- |

(41)

I grupp PBS 6 avskrev bankerna enhetligt återbetalningen av konsortielånet och de belopp som översteg kreditlinjerna till Herlitz PBS AG på 76,714 miljoner euro. Också grupp HAG 1 avskrev enhetligt de belopp som översteg kreditlinjerna till Herlitz AG på 5 miljoner euro. Den del av lånet som inte avskrevs motsvarade förlängda lån till Herlitz-gruppen. De skulder som motsvarar de avskrivna fordringarna för lånen till Herlitz PBS AG och Herlitz AG övertogs samtidigt av fastighetsbolagen GGB och GGF.

| (42) | Då borgenärerna godkände insolvensplanerna fanns det ytterligare bankskulder i Herlitz-gruppen, vilka inte täcktes av konsortielånet och kreditlinjerna. För det första avskrev Hypovereinsbank (Irland), Bayerische Landesbank och Landesbank Berlin helt återbetalningen av lånen utan säkerhet för att inte riskera de fordringar för vilka det fanns en partiell säkerhet inom konsortielånet. För det andra beviljades Herlitz-gruppen lån, för vilka det fanns säkerhet genom en prioriterad inteckning i markområdet i Berlin-Tegel: ett lån på 15,4 miljoner euro hos Hypovereinsbank och ett på 30,8 miljoner euro hos Eurohypo. Dessa båda lån togs inte med i uppgörelsen. De kunde dock avskrivas vad gäller Herlitz AG och Herlitz PBS AG, eftersom det intecknade markområdet i Berlin-Tegel såldes till GGB. |
| --- | --- |

(42)

Då borgenärerna godkände insolvensplanerna fanns det ytterligare bankskulder i Herlitz-gruppen, vilka inte täcktes av konsortielånet och kreditlinjerna. För det första avskrev Hypovereinsbank (Irland), Bayerische Landesbank och Landesbank Berlin helt återbetalningen av lånen utan säkerhet för att inte riskera de fordringar för vilka det fanns en partiell säkerhet inom konsortielånet. För det andra beviljades Herlitz-gruppen lån, för vilka det fanns säkerhet genom en prioriterad inteckning i markområdet i Berlin-Tegel: ett lån på 15,4 miljoner euro hos Hypovereinsbank och ett på 30,8 miljoner euro hos Eurohypo. Dessa båda lån togs inte med i uppgörelsen. De kunde dock avskrivas vad gäller Herlitz AG och Herlitz PBS AG, eftersom det intecknade markområdet i Berlin-Tegel såldes till GGB.

| (43) | Den 15 april 2002 beviljade konsortiebankerna Herlitz ett likviditetslån på 15 miljoner euro för att gruppen skulle kunna fortsätta sin verksamhet. Lånet förlängdes två gånger och återbetalades i sin helhet den 17 november 2003. Det var avsett för gruppens säsongsbetingade likviditetsbehov och skulle kunna beviljas på nytt i juni 2004. |
| --- | --- |

(43)

Den 15 april 2002 beviljade konsortiebankerna Herlitz ett likviditetslån på 15 miljoner euro för att gruppen skulle kunna fortsätta sin verksamhet. Lånet förlängdes två gånger och återbetalades i sin helhet den 17 november 2003. Det var avsett för gruppens säsongsbetingade likviditetsbehov och skulle kunna beviljas på nytt i juni 2004.

| (44) | Herlitz AG:s skulder till leverantörerna uppgick i grupp HAG 2 till 9,3 miljoner euro. Herlitz PBS AG:s leverantörer kan indelas i leverantörer med säkerhet (grupp PBS 1) och leverantörer utan säkerhet (grupp PBS 5). Leverantörerna i grupp PBS 1 hade förmånsrätt till 35 % av Herlitz PBS AG:s omsättningstillgångar och avskrev därmed inte sina fordringar. Däremot avskrev leverantörerna utan säkerhet i grupp PBS 5 90 % av sina fordringar liksom de prioriterade borgenärerna i denna grupp. |
| --- | --- |

(44)

Herlitz AG:s skulder till leverantörerna uppgick i grupp HAG 2 till 9,3 miljoner euro. Herlitz PBS AG:s leverantörer kan indelas i leverantörer med säkerhet (grupp PBS 1) och leverantörer utan säkerhet (grupp PBS 5). Leverantörerna i grupp PBS 1 hade förmånsrätt till 35 % av Herlitz PBS AG:s omsättningstillgångar och avskrev därmed inte sina fordringar. Däremot avskrev leverantörerna utan säkerhet i grupp PBS 5 90 % av sina fordringar liksom de prioriterade borgenärerna i denna grupp.

| (45) | Enligt tysk insolvensrätt kan anställda och anknutna företag delta i ett insolvensförfarande och få utdelning på sina fordringar. För dessa skapades skilda ”borgenärsgrupper” (HAG 4, PBS 4), andra fördes till de blandade grupperna (HAG 2, PBS 5). |
| --- | --- |

(45)

Enligt tysk insolvensrätt kan anställda och anknutna företag delta i ett insolvensförfarande och få utdelning på sina fordringar. För dessa skapades skilda ”borgenärsgrupper” (HAG 4, PBS 4), andra fördes till de blandade grupperna (HAG 2, PBS 5).

| (46) | I förfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG beslutade sig insolvenshandläggaren och borgenärerna för att upprätthålla företagets drift med hjälp av insolvensplaner. Såsom nämns i skäl 33 betalades under insolvensplansförfarandet samtliga massakostnader och massaskulder. Dessutom betalades 0,5 miljoner euro som utdelning till några prioriterade borgenärer i Herlitz AG, medan några prioriterade borgenärer i Herlitz PBS AG fick en utdelning på cirka 10 % på sina fordringar. Såsom framgår av skäl 47 skulle vid en likvidation av företaget den förväntade insolvensmassan ha blivit betydligt lägre. Vid en försäljning av hela företaget skulle borgenärerna ha kunnat bli bättre tillgodosedda. Det fanns emellertid ingen investerare som var beredd att överta gruppens samtliga tillgångar. |
| --- | --- |

(46)

I förfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG beslutade sig insolvenshandläggaren och borgenärerna för att upprätthålla företagets drift med hjälp av insolvensplaner. Såsom nämns i skäl 33 betalades under insolvensplansförfarandet samtliga massakostnader och massaskulder. Dessutom betalades 0,5 miljoner euro som utdelning till några prioriterade borgenärer i Herlitz AG, medan några prioriterade borgenärer i Herlitz PBS AG fick en utdelning på cirka 10 % på sina fordringar. Såsom framgår av skäl 47 skulle vid en likvidation av företaget den förväntade insolvensmassan ha blivit betydligt lägre. Vid en försäljning av hela företaget skulle borgenärerna ha kunnat bli bättre tillgodosedda. Det fanns emellertid ingen investerare som var beredd att överta gruppens samtliga tillgångar.

| (47) | Enligt ett utlåtande från konsultfirman Roland Berger och även enligt den uppfattning som framfördes av den oberoende auktionsförrättaren skulle värdet på inventarierna vid en likvidation ha sjunkit från 84,2 miljoner till [10–30] miljoner euro. Detta belopp skulle i första hand ha måst användas för att betala fordringar med förmånsrätter, vilket skulle ha gett en återstående insolvensmassa på endast [0–5] miljoner euro. Herlitz-gruppens inkomster under insolvensförfarandet skulle ha uppgått till cirka 1 miljon euro. Sedan detta belopp lagts till de disponibla tillgångarna skulle den disponibla insolvensmassan ha uppgått till [1–6] miljoner euro. |
| --- | --- |

(47)

Enligt ett utlåtande från konsultfirman Roland Berger och även enligt den uppfattning som framfördes av den oberoende auktionsförrättaren skulle värdet på inventarierna vid en likvidation ha sjunkit från 84,2 miljoner till [10–30] miljoner euro. Detta belopp skulle i första hand ha måst användas för att betala fordringar med förmånsrätter, vilket skulle ha gett en återstående insolvensmassa på endast [0–5] miljoner euro. Herlitz-gruppens inkomster under insolvensförfarandet skulle ha uppgått till cirka 1 miljon euro. Sedan detta belopp lagts till de disponibla tillgångarna skulle den disponibla insolvensmassan ha uppgått till [1–6] miljoner euro.

| (48) | Den disponibla massan skulle ha använts till att betala de massakostnader och massaskulder som uppstått vid förvaltningen och avyttrandet av insolvensmassan. Efter avdrag av massakostnaderna skulle det ha återstått disponibla tillgångar på endast [0–1] miljon euro. Detta belopp hade inte kunnat täcka företagets massaskulder och hade därför inte ens varit tillräckligt för att partiellt tillgodose de prioriterade borgenärerna. |
| --- | --- |

(48)

Den disponibla massan skulle ha använts till att betala de massakostnader och massaskulder som uppstått vid förvaltningen och avyttrandet av insolvensmassan. Efter avdrag av massakostnaderna skulle det ha återstått disponibla tillgångar på endast [0–1] miljon euro. Detta belopp hade inte kunnat täcka företagets massaskulder och hade därför inte ens varit tillräckligt för att partiellt tillgodose de prioriterade borgenärerna.

| (49) | Enligt insolvensplanerna hade en omstrukturering och försäljning av Herlitz-gruppens samtliga tillgångar till en ny ägare inte varit möjlig. Det lämnades visserligen anbud på övertagandet av vissa verksamhetsområden och lagerbestånd, men priset i dessa anbud motsvarade likvidationsvärdet. Den fördelaktigaste lösningen för borgenärerna var därför att det fortlevande företaget omstrukturerades med hjälp av en insolvensplan. |
| --- | --- |

(49)

Enligt insolvensplanerna hade en omstrukturering och försäljning av Herlitz-gruppens samtliga tillgångar till en ny ägare inte varit möjlig. Det lämnades visserligen anbud på övertagandet av vissa verksamhetsområden och lagerbestånd, men priset i dessa anbud motsvarade likvidationsvärdet. Den fördelaktigaste lösningen för borgenärerna var därför att det fortlevande företaget omstrukturerades med hjälp av en insolvensplan.

d)   Beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

| (50) | Prövningen av åtgärdernas förenlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (16) (nedan kallade ”riktlinjerna”) utmynnade i tre skäl, som var avgörande för kommissionens beslut av den 19 februari 2003 att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(50)

Prövningen av åtgärdernas förenlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (16) (nedan kallade ”riktlinjerna”) utmynnade i tre skäl, som var avgörande för kommissionens beslut av den 19 februari 2003 att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

| (51) | För det första fann kommissionen att det lån som ILB hade beviljat Herlitz PBS AG innehöll inslag av statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Dessa borde undersökas noggrannare. Tyskland hade inte lämnat tillräckliga uppgifter om stödets förenlighet med riktlinjerna för att det skulle vara möjligt att fastställa den faktiske stödmottagaren. |
| --- | --- |

(51)

För det första fann kommissionen att det lån som ILB hade beviljat Herlitz PBS AG innehöll inslag av statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Dessa borde undersökas noggrannare. Tyskland hade inte lämnat tillräckliga uppgifter om stödets förenlighet med riktlinjerna för att det skulle vara möjligt att fastställa den faktiske stödmottagaren.

| (52) | För det andra frågade sig kommissionen om det faktum att flera offentliga borgenärer (skattemyndigheter, Bundesanstalt für Arbeit, socialförsäkrings- och finansmyndigheter) avskrev sina krav i insolvensplanerna var att betrakta som stöd. |
| --- | --- |

(52)

För det andra frågade sig kommissionen om det faktum att flera offentliga borgenärer (skattemyndigheter, Bundesanstalt für Arbeit, socialförsäkrings- och finansmyndigheter) avskrev sina krav i insolvensplanerna var att betrakta som stöd.

| (53) | Beträffande Herlitz-gruppens utnyttjande av det markområde i Berlin-Tegel som ägdes av delstaten Berlin var kommissionen för det tredje tveksam om huruvida motsvarande arrendeavtal hade slutits på marknadsmässiga villkor. Eftersom mer än tio år förflutit sedan avtalet slöts bedömdes arrendeavtalet som befintligt stöd. Att delstaten Berlin avstod från tomträttsavgifterna och det faktum att de inte höjdes fick kommissionen att förmoda att det kunde handla om nytt stöd. Dessutom skulle det kunna handla om ett statligt stöd då delstaten Berlin först beviljade och därefter avskrev ett räntefritt lån på 6 miljoner DEM. |
| --- | --- |

(53)

Beträffande Herlitz-gruppens utnyttjande av det markområde i Berlin-Tegel som ägdes av delstaten Berlin var kommissionen för det tredje tveksam om huruvida motsvarande arrendeavtal hade slutits på marknadsmässiga villkor. Eftersom mer än tio år förflutit sedan avtalet slöts bedömdes arrendeavtalet som befintligt stöd. Att delstaten Berlin avstod från tomträttsavgifterna och det faktum att de inte höjdes fick kommissionen att förmoda att det kunde handla om nytt stöd. Dessutom skulle det kunna handla om ett statligt stöd då delstaten Berlin först beviljade och därefter avskrev ett räntefritt lån på 6 miljoner DEM.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (54) | Den enda part som yttrade sig över beslutet att inleda ett formellt undersökningsförfarande var Herlitz PBS AG på förmånstagarens vägnar, Herlitz-gruppen. Herlitz PBS AG förespråkade en grundlig undersökning av de sakförhållanden som låg till grund för det påstådda beviljandet av orättmätigt stöd. Man meddelade kommissionen att man skulle förse myndigheterna med alla handlingar i ärendet. |
| --- | --- |

(54)

Den enda part som yttrade sig över beslutet att inleda ett formellt undersökningsförfarande var Herlitz PBS AG på förmånstagarens vägnar, Herlitz-gruppen. Herlitz PBS AG förespråkade en grundlig undersökning av de sakförhållanden som låg till grund för det påstådda beviljandet av orättmätigt stöd. Man meddelade kommissionen att man skulle förse myndigheterna med alla handlingar i ärendet.

| (55) | Med anledning av undsättningslånet förklarade Herlitz PBS AG att det hade betalats tillbaka och att det uppfyllde villkoren för beviljande av undsättningsstöd. Beträffande de avskrivna fordringarna i insolvensplanerna gjorde man gällande att de offentliga borgenärerna hade förhållit sig som privata borgenärer och att de avskrivna fordringarna var värdelösa. Man betonade att borgenärerna enhälligt hade godkänt insolvensplanerna. Enligt Herlitz PBS AG:s uppfattning skulle de inslag av stöd som kommissionen fann i de avskrivna fordringarna enligt riktlinjerna bedömas som omstruktureringsstöd. För att undvika upprepningar anslöt man sig i övrigt till den av Tyskland framförda rättsuppfattningen. |
| --- | --- |

(55)

Med anledning av undsättningslånet förklarade Herlitz PBS AG att det hade betalats tillbaka och att det uppfyllde villkoren för beviljande av undsättningsstöd. Beträffande de avskrivna fordringarna i insolvensplanerna gjorde man gällande att de offentliga borgenärerna hade förhållit sig som privata borgenärer och att de avskrivna fordringarna var värdelösa. Man betonade att borgenärerna enhälligt hade godkänt insolvensplanerna. Enligt Herlitz PBS AG:s uppfattning skulle de inslag av stöd som kommissionen fann i de avskrivna fordringarna enligt riktlinjerna bedömas som omstruktureringsstöd. För att undvika upprepningar anslöt man sig i övrigt till den av Tyskland framförda rättsuppfattningen.

IV.   TYSKLANDS SYNPUNKTER

| (56) | I sitt svar på inledandet av det formella undersökningsförfarandet förklarade Tyskland att endast det av ILB beviljade undsättningslånet kunde betraktas som statligt stöd, som enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget var förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(56)

I sitt svar på inledandet av det formella undersökningsförfarandet förklarade Tyskland att endast det av ILB beviljade undsättningslånet kunde betraktas som statligt stöd, som enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget var förenligt med den gemensamma marknaden.

| (57) | De övriga åtgärderna och särskilt avskrivningarna i insolvensförfarandena var inget statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. De offentliga borgenärerna hade i insolvensförfarandena avskrivit värdelösa fordringar. Dessutom var deras agerande förenligt med principen om den private borgenären. Om några av de övriga åtgärderna var statligt stöd, kunde de godkännas som omstruktureringsstöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(57)

De övriga åtgärderna och särskilt avskrivningarna i insolvensförfarandena var inget statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. De offentliga borgenärerna hade i insolvensförfarandena avskrivit värdelösa fordringar. Dessutom var deras agerande förenligt med principen om den private borgenären. Om några av de övriga åtgärderna var statligt stöd, kunde de godkännas som omstruktureringsstöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

1.   Synpunkter på undsättningslånet

| (58) | Tyskland påpekade att beslutet att bevilja undsättningslånet av den 10 maj 2002 fattades innan insolvensplanen antogs den 15 juni 2002. Att lånet betalades ut först den 24 juli 2002 berodde på ”olösta frågor”, som kunde regleras med ILB först den 24 juli. För tidsperioden mellan undertecknandet av avtalet och utbetalningen hade detta lån visserligen gett Herlitz PBS AG den nödvändiga likviditeten, men hade inte varit tillräckligt för att täcka det ökade likviditetsbehov som uppstod i augusti 2003 då skolorna började. |
| --- | --- |

(58)

Tyskland påpekade att beslutet att bevilja undsättningslånet av den 10 maj 2002 fattades innan insolvensplanen antogs den 15 juni 2002. Att lånet betalades ut först den 24 juli 2002 berodde på ”olösta frågor”, som kunde regleras med ILB först den 24 juli. För tidsperioden mellan undertecknandet av avtalet och utbetalningen hade detta lån visserligen gett Herlitz PBS AG den nödvändiga likviditeten, men hade inte varit tillräckligt för att täcka det ökade likviditetsbehov som uppstod i augusti 2003 då skolorna började.

| (59) | Likviditetslånet hade varit nödvändigt för att överbrygga perioden tills insolvensplanerna godkändes. Enligt tysk uppfattning hade detta lån begränsats till ett minimibelopp, vilket också framgår av Herlitz PBS AG:s låga likviditet under perioden augusti–december 2002. |
| --- | --- |

(59)

Likviditetslånet hade varit nödvändigt för att överbrygga perioden tills insolvensplanerna godkändes. Enligt tysk uppfattning hade detta lån begränsats till ett minimibelopp, vilket också framgår av Herlitz PBS AG:s låga likviditet under perioden augusti–december 2002.

| (60) | Enligt tysk uppfattning var det inte FOP, utan Herlitz PBS AG som var mottagare av undsättningslånet. För det första hade låneavtalet av den 10 maj 2002 slutits mellan insolvenshandläggaren och Herlitz PBS AG. För det andra kunde FOP heller inte betraktas som den faktiske mottagaren, därför att man enligt sin leveransöverenskommelse med Herlitz PBS AG bara hade fått betalning för förfallna skulder. |
| --- | --- |

(60)

Enligt tysk uppfattning var det inte FOP, utan Herlitz PBS AG som var mottagare av undsättningslånet. För det första hade låneavtalet av den 10 maj 2002 slutits mellan insolvenshandläggaren och Herlitz PBS AG. För det andra kunde FOP heller inte betraktas som den faktiske mottagaren, därför att man enligt sin leveransöverenskommelse med Herlitz PBS AG bara hade fått betalning för förfallna skulder.

2.   Synpunkter på omstruktureringen med hjälp av insolvensplaner

| (61) | Tyskland hävdade att några offentliga borgenärers avskrivning av fordringar inte hade lett till några intäktsförluster för staten, eftersom dessa fordringar var värdelösa. Herlitz AG:s och Herlitz PBS AG:s tillgångar skulle bara ha räckt till att tillgodose borgenärer med förmånsrätt. De offentliga borgenärerna utanför denna grupp hade ingen säkerhet eller också bara en oprioriterad säkerhet. |
| --- | --- |

(61)

Tyskland hävdade att några offentliga borgenärers avskrivning av fordringar inte hade lett till några intäktsförluster för staten, eftersom dessa fordringar var värdelösa. Herlitz AG:s och Herlitz PBS AG:s tillgångar skulle bara ha räckt till att tillgodose borgenärer med förmånsrätt. De offentliga borgenärerna utanför denna grupp hade ingen säkerhet eller också bara en oprioriterad säkerhet.

| (62) | Om det hade blivit fråga om likvidation, skulle de offentliga borgenärerna ha fått ingen eller lite betalning, även om de hade haft en oprioriterad säkerhet. Enligt punkt 168 i förstainstansrättens dom av den 11 juli 2002 i mål T-152/99 (HAMSA mot kommissionen) (17) innebär det ingen verklig uppoffring för en borgenär att avskriva en ansenlig del av sina fordringar utan säkerhet, som skulle sakna värde vid en likvidation. |
| --- | --- |

(62)

Om det hade blivit fråga om likvidation, skulle de offentliga borgenärerna ha fått ingen eller lite betalning, även om de hade haft en oprioriterad säkerhet. Enligt punkt 168 i förstainstansrättens dom av den 11 juli 2002 i mål T-152/99 (HAMSA mot kommissionen) (17) innebär det ingen verklig uppoffring för en borgenär att avskriva en ansenlig del av sina fordringar utan säkerhet, som skulle sakna värde vid en likvidation.

| (63) | Enligt tysk uppfattning är en offentlig borgenärs avskrivning av fordringar varken någon förmån eller en ekonomisk fördel. Eftersom Herlitz AG och Herlitz PBS AG hade blivit insolventa, skulle deras tillgångar vid en likvidation inte ha räckt till för att de offentliga borgenärerna skulle få någon utdelning. Därför skulle Herlitz AG och Herlitz PBS AG normalt sett ha befriats från dessa fordringar genom insolvensförfarandena. |
| --- | --- |

(63)

Enligt tysk uppfattning är en offentlig borgenärs avskrivning av fordringar varken någon förmån eller en ekonomisk fördel. Eftersom Herlitz AG och Herlitz PBS AG hade blivit insolventa, skulle deras tillgångar vid en likvidation inte ha räckt till för att de offentliga borgenärerna skulle få någon utdelning. Därför skulle Herlitz AG och Herlitz PBS AG normalt sett ha befriats från dessa fordringar genom insolvensförfarandena.

| (64) | Skulle de offentliga borgenärernas avskrivning ändå betraktas som en förmån, skulle en motprestation från Herlitz-gruppens sida vara framtida skatte- och socialförsäkringsintäkter, som de offentliga borgenärerna skulle kunna vänta sig vid företagets fortlevnad. |
| --- | --- |

(64)

Skulle de offentliga borgenärernas avskrivning ändå betraktas som en förmån, skulle en motprestation från Herlitz-gruppens sida vara framtida skatte- och socialförsäkringsintäkter, som de offentliga borgenärerna skulle kunna vänta sig vid företagets fortlevnad.

| (65) | Enligt tysk uppfattning måste de offentliga borgenärernas avskrivning av fordringar bedömas enligt den princip om den private borgenären som utvecklas i domen i målet HAMSA mot kommissionen. Följaktligen måste den offentlige borgenären jämföras med en privat borgenär i samma situation respektive en presumtiv privat borgenär. |
| --- | --- |

(65)

Enligt tysk uppfattning måste de offentliga borgenärernas avskrivning av fordringar bedömas enligt den princip om den private borgenären som utvecklas i domen i målet HAMSA mot kommissionen. Följaktligen måste den offentlige borgenären jämföras med en privat borgenär i samma situation respektive en presumtiv privat borgenär.

| (66) | Enligt tysk uppfattning är de offentliga bankerna, skattemyndigheten i Berlin, Bundesanstalt für Arbeit, sjukförsäkringskassorna, delstaten Berlin och andra såsom tullverket och skattemyndigheten i Alfeld de offentliga borgenärerna i insolvensförfarandena mot de båda företagen i Herlitz-gruppen. Enligt domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99 (Frankrike mot kommissionen) (18) skall en grundlig bedömning ge svar på vilka avskrivningar av fordringar som skall bedömas som statliga förmåner. |
| --- | --- |

(66)

Enligt tysk uppfattning är de offentliga bankerna, skattemyndigheten i Berlin, Bundesanstalt für Arbeit, sjukförsäkringskassorna, delstaten Berlin och andra såsom tullverket och skattemyndigheten i Alfeld de offentliga borgenärerna i insolvensförfarandena mot de båda företagen i Herlitz-gruppen. Enligt domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99 (Frankrike mot kommissionen) (18) skall en grundlig bedömning ge svar på vilka avskrivningar av fordringar som skall bedömas som statliga förmåner.

| (67) | Till de offentliga banker som beviljade konsortielånet och kreditlinjerna hör således Landesbank Berlin, Bayerische Landesbank och WestLB. Dessa agerade som privata medlemmar i bankkonsortiet, vilket framgår av att avskrivningen av fordringar inom ramen för insolvensplanerna gjordes gemensamt och inte av de enskilda bankerna. Också enskilda bankers avskrivningar av fordringar utan säkerhet utanför insolvensplanerna gjordes av både privata och offentliga banker. |
| --- | --- |

(67)

Till de offentliga banker som beviljade konsortielånet och kreditlinjerna hör således Landesbank Berlin, Bayerische Landesbank och WestLB. Dessa agerade som privata medlemmar i bankkonsortiet, vilket framgår av att avskrivningen av fordringar inom ramen för insolvensplanerna gjordes gemensamt och inte av de enskilda bankerna. Också enskilda bankers avskrivningar av fordringar utan säkerhet utanför insolvensplanerna gjordes av både privata och offentliga banker.

| (68) | Att skattemyndigheten i delstaten Berlin fullständigt avskrev sina fordringar i grupperna HAG 3 och PBS 3 berodde enligt Tyskland på att skattemyndigheterna förväntade sig en fullständig kompensation för denna avskrivning genom de framtida skatteintäkterna från Herlitz AG och Herlitz PBS AG. På motsvarande sätt motiverades de avskrivna fordringarna från Bundesanstalt für Arbeit och sjukkassorna i grupp PBS 3 med förväntade framtida intäkter från de lagstadgade socialförsäkringsavgifterna. Samma argument framfördes som skäl till att delstaten Berlin och Liegenschaftsfonds avskrev sina fordringar. Enligt tysk uppfattning var Herlitz-gruppens förväntade tomträttsavgifter skälet till denna avskrivning av fordringarna i grupp PBS 3. |
| --- | --- |

(68)

Att skattemyndigheten i delstaten Berlin fullständigt avskrev sina fordringar i grupperna HAG 3 och PBS 3 berodde enligt Tyskland på att skattemyndigheterna förväntade sig en fullständig kompensation för denna avskrivning genom de framtida skatteintäkterna från Herlitz AG och Herlitz PBS AG. På motsvarande sätt motiverades de avskrivna fordringarna från Bundesanstalt für Arbeit och sjukkassorna i grupp PBS 3 med förväntade framtida intäkter från de lagstadgade socialförsäkringsavgifterna. Samma argument framfördes som skäl till att delstaten Berlin och Liegenschaftsfonds avskrev sina fordringar. Enligt tysk uppfattning var Herlitz-gruppens förväntade tomträttsavgifter skälet till denna avskrivning av fordringarna i grupp PBS 3.

| (69) | Tyskland menar att de offentliga borgenärernas avskrivning av 100 % av sina fordringar i grupperna HAG 3 och PBS 3 var rationellt motiverade och inte kunde jämföras med de övriga borgenärsgruppernas agerande. Orsaken till avskrivningen på 100 % var de framtida intäkterna av skatt, socialförsäkringsavgifter och tomträttsavgifter, som de offentliga borgenärerna kunde räkna med om företaget levde vidare. Enligt Tysklands uppfattning är framtida intäkter ett av de viktigaste skälen för en borgenär att avstå från sina fordringar. Eftersom myndigheterna hade bättre utsikter till framtida intäkter från Herlitz-gruppens betalningar än de privata borgenärerna, var avskrivningarna av fordringarna från offentlig sida lättare att förstå. |
| --- | --- |

(69)

Tyskland menar att de offentliga borgenärernas avskrivning av 100 % av sina fordringar i grupperna HAG 3 och PBS 3 var rationellt motiverade och inte kunde jämföras med de övriga borgenärsgruppernas agerande. Orsaken till avskrivningen på 100 % var de framtida intäkterna av skatt, socialförsäkringsavgifter och tomträttsavgifter, som de offentliga borgenärerna kunde räkna med om företaget levde vidare. Enligt Tysklands uppfattning är framtida intäkter ett av de viktigaste skälen för en borgenär att avstå från sina fordringar. Eftersom myndigheterna hade bättre utsikter till framtida intäkter från Herlitz-gruppens betalningar än de privata borgenärerna, var avskrivningarna av fordringarna från offentlig sida lättare att förstå.

| (70) | Enligt Tysklands uppfattning gäller skillnaden mellan en offentlig myndighets och en offentlig investerares roll bara för jämförelsen med en privat finansiärs hållning och inte en privat borgenärs. Om offentliga borgenärer inte kunde ta hänsyn till framtida intäkter vid avskrivningen av fordringar, skulle detta vara liktydigt med en diskriminering mellan borgenärer. Jämförelsen skulle på detta sätt inte bli effektiv. |
| --- | --- |

(70)

Enligt Tysklands uppfattning gäller skillnaden mellan en offentlig myndighets och en offentlig investerares roll bara för jämförelsen med en privat finansiärs hållning och inte en privat borgenärs. Om offentliga borgenärer inte kunde ta hänsyn till framtida intäkter vid avskrivningen av fordringar, skulle detta vara liktydigt med en diskriminering mellan borgenärer. Jämförelsen skulle på detta sätt inte bli effektiv.

| (71) | Med beaktande av insolvenshandläggarens uppfattning påpekade Tyskland att borgenärerna inte skulle ha godkänt insolvensplanerna, om inte de offentliga borgenärerna i grupperna HAG 3 och PBS 3 helt hade avskrivit sina fordringar. De privata borgenärerna hade begärt en större uppoffring av de offentliga borgenärerna, eftersom ett företag som lever vidare garanterar de flesta offentliga borgenärerna lagstadgade intäkter, som de privata borgenärerna inte kan räkna med. Ett ytterligare skäl till att dessa borgenärsgrupper fullständigt avskrev sina fordringar var att skattekraven inte var fastställda då borgenärerna lämnade sitt godkännande, så att planerna kunde godkännas när dessa oklarheter hade undanröjts. |
| --- | --- |

(71)

Med beaktande av insolvenshandläggarens uppfattning påpekade Tyskland att borgenärerna inte skulle ha godkänt insolvensplanerna, om inte de offentliga borgenärerna i grupperna HAG 3 och PBS 3 helt hade avskrivit sina fordringar. De privata borgenärerna hade begärt en större uppoffring av de offentliga borgenärerna, eftersom ett företag som lever vidare garanterar de flesta offentliga borgenärerna lagstadgade intäkter, som de privata borgenärerna inte kan räkna med. Ett ytterligare skäl till att dessa borgenärsgrupper fullständigt avskrev sina fordringar var att skattekraven inte var fastställda då borgenärerna lämnade sitt godkännande, så att planerna kunde godkännas när dessa oklarheter hade undanröjts.

| (72) | Tyskland framhåller att de offentliga borgenärer som avstod från en del av sina fordringar i grupperna HAG 2 och PBS 5 blev behandlade på samma sätt som de privata borgenärerna i dessa grupper. Där slogs fordringarna från Bundesanstalt für Arbeit, sjukkassorna, tullverket, skattemyndigheten i Alfeld, skattemyndigheten i Berlin och Liegenschaftsfonds samman. |
| --- | --- |

(72)

Tyskland framhåller att de offentliga borgenärer som avstod från en del av sina fordringar i grupperna HAG 2 och PBS 5 blev behandlade på samma sätt som de privata borgenärerna i dessa grupper. Där slogs fordringarna från Bundesanstalt für Arbeit, sjukkassorna, tullverket, skattemyndigheten i Alfeld, skattemyndigheten i Berlin och Liegenschaftsfonds samman.

| (73) | Slutligen gjorde Tyskland gällande att även om kommissionen skulle uppfatta de avskrivna offentliga fordringarna till förmån för Herlitz AG eller Herlitz PBS AG som stöd, uppfyllde dessa åtgärder villkoren för beviljande som omstruktureringsstöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget och riktlinjerna. |
| --- | --- |

(73)

Slutligen gjorde Tyskland gällande att även om kommissionen skulle uppfatta de avskrivna offentliga fordringarna till förmån för Herlitz AG eller Herlitz PBS AG som stöd, uppfyllde dessa åtgärder villkoren för beviljande som omstruktureringsstöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget och riktlinjerna.

| (74) | Villkoren i riktlinjerna var uppfyllda eftersom det fanns en verklig och effektiv omstruktureringsplan, Herlitz-gruppens lönsamhet hade återställts, kapaciteten hade skurits ned och avskrivningen av offentliga fordringar hade begränsats till ett minimum. Dessutom hade Herlitz-gruppen inte fått någon överskottslikviditet och under tidigare år inte mottagit vare sig omstrukturerings- eller undsättningsstöd. |
| --- | --- |

(74)

Villkoren i riktlinjerna var uppfyllda eftersom det fanns en verklig och effektiv omstruktureringsplan, Herlitz-gruppens lönsamhet hade återställts, kapaciteten hade skurits ned och avskrivningen av offentliga fordringar hade begränsats till ett minimum. Dessutom hade Herlitz-gruppen inte fått någon överskottslikviditet och under tidigare år inte mottagit vare sig omstrukturerings- eller undsättningsstöd.

3.   Synpunkter beträffande delstaten Berlin och Liegenschaftsfonds

| (75) | Beträffande rätten till markområdet i Berlin-Tegel presenterade Tyskland utdrag ur överenskommelsen om utövandet av denna rätt. Liegenschaftsfonds hade inte höjt avgiften för tomträtten, därför att man inte ansåg försäljningen av byggnaderna i Berlin-Tegel till GGB såsom en ny användning av markområdet som stod i strid med ägarens intressen. |
| --- | --- |

(75)

Beträffande rätten till markområdet i Berlin-Tegel presenterade Tyskland utdrag ur överenskommelsen om utövandet av denna rätt. Liegenschaftsfonds hade inte höjt avgiften för tomträtten, därför att man inte ansåg försäljningen av byggnaderna i Berlin-Tegel till GGB såsom en ny användning av markområdet som stod i strid med ägarens intressen.

| (76) | Beträffande flyttningslånet meddelade Tyskland att uppskovet för detta lån inte hade anmälts, eftersom delstaten Berlin hade uppträtt som privat borgenär. Det framgår av att uppskovet var förbundet med en räntesats, ett skuldmedgivande och en tomträttsavgift för det belopp som motsvarade de upplupna avgifterna för tomträtten. |
| --- | --- |

(76)

Beträffande flyttningslånet meddelade Tyskland att uppskovet för detta lån inte hade anmälts, eftersom delstaten Berlin hade uppträtt som privat borgenär. Det framgår av att uppskovet var förbundet med en räntesats, ett skuldmedgivande och en tomträttsavgift för det belopp som motsvarade de upplupna avgifterna för tomträtten.

V.   RÄTTSLIG BEDÖMNING

1.   Förekomst av stöd

| (77) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(77)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (78) | Herlitz-gruppens produkter säljs i gemenskapen där det råder konkurrens mellan medlemsstaterna. Undsättningslånet, överbryggningslånet för flyttningen och avskrivningen av vissa statliga fordringar i insolvensförfarandena är statliga åtgärder eller vidtas med hjälp av statliga medel. Om detta ger upphov till fördelar skulle det snedvrida eller hota att snedvrida handeln. Huruvida någon gynnas måste undersökas enligt kriterierna för den marknadsekonomiskt orienterade investeraren eller den private borgenären. |
| --- | --- |

(78)

Herlitz-gruppens produkter säljs i gemenskapen där det råder konkurrens mellan medlemsstaterna. Undsättningslånet, överbryggningslånet för flyttningen och avskrivningen av vissa statliga fordringar i insolvensförfarandena är statliga åtgärder eller vidtas med hjälp av statliga medel. Om detta ger upphov till fördelar skulle det snedvrida eller hota att snedvrida handeln. Huruvida någon gynnas måste undersökas enligt kriterierna för den marknadsekonomiskt orienterade investeraren eller den private borgenären.

a)   ”De gamla åtgärderna”

| (79) | Beträffande beviljandet av flyttningslånet år 1989 fastslogs det i beslutet om inledande av förfarandet att det föll inom tioårsperioden och var ett befintligt stöd enligt artikel 1 b iv i förordning (EG) nr 659/99. Följaktligen behövde beviljandet av detta lån inte undersökas. Dessutom skulle varje stödinslag som kunde hänföras till erbjudandet av markområdet till Herlitz-gruppen 1989 inte kunna återkrävas enligt artikel 15 i samma förordning. |
| --- | --- |

(79)

Beträffande beviljandet av flyttningslånet år 1989 fastslogs det i beslutet om inledande av förfarandet att det föll inom tioårsperioden och var ett befintligt stöd enligt artikel 1 b iv i förordning (EG) nr 659/99. Följaktligen behövde beviljandet av detta lån inte undersökas. Dessutom skulle varje stödinslag som kunde hänföras till erbjudandet av markområdet till Herlitz-gruppen 1989 inte kunna återkrävas enligt artikel 15 i samma förordning.

| (80) | I beslutet att inleda förfarandet hänvisade kommissionen till att det kunde handla om statligt stöd då tomträttsavgiften för tomtmarken i Berlin-Tegel inte höjdes 2002. Mot detta antagande talade klausulerna i tomträttsavtalet. Enligt detta kunde tomträttsavgiften höjas endast om markområdet användes för ett annat ändamål. Så blev inte fallet eftersom området med befintliga byggnader även i fortsättningen användes för samma ändamål. Den enda ändringen bestod i att byggnaderna, som tidigare ägdes av Herlitz-gruppen, numera hyrs av samma grupp. |
| --- | --- |

(80)

I beslutet att inleda förfarandet hänvisade kommissionen till att det kunde handla om statligt stöd då tomträttsavgiften för tomtmarken i Berlin-Tegel inte höjdes 2002. Mot detta antagande talade klausulerna i tomträttsavtalet. Enligt detta kunde tomträttsavgiften höjas endast om markområdet användes för ett annat ändamål. Så blev inte fallet eftersom området med befintliga byggnader även i fortsättningen användes för samma ändamål. Den enda ändringen bestod i att byggnaderna, som tidigare ägdes av Herlitz-gruppen, numera hyrs av samma grupp.

| (81) | Vad gäller uppskovet med flyttningslånet 1999 gjorde Tyskland gällande att detta hade beviljats på marknadsvillkor. Uppskovet beviljades vid en tidpunkt då Herlitz-gruppen ännu inte befann sig i svårigheter och räntesatsen låg över referensräntesatsen. Räntan var garanterad och betalades regelbundet ända tills insolvensförfarandena började. Kommissionen betraktar således inte detta uppskov som ett nytt stöd. |
| --- | --- |

(81)

Vad gäller uppskovet med flyttningslånet 1999 gjorde Tyskland gällande att detta hade beviljats på marknadsvillkor. Uppskovet beviljades vid en tidpunkt då Herlitz-gruppen ännu inte befann sig i svårigheter och räntesatsen låg över referensräntesatsen. Räntan var garanterad och betalades regelbundet ända tills insolvensförfarandena började. Kommissionen betraktar således inte detta uppskov som ett nytt stöd.

b)   I undsättningslånet inbyggt stöd och avskrivna fordringar i insolvensförfarandena

| (82) | Undsättningslånet gav Herlitz-gruppen förmåner, som ett företag i svårigheter inte hade kunnat skaffa sig på marknaden. Tyskland håller med om detta. Som framgår av det följande gavs Herlitz-gruppen en förmån genom att några offentliga borgenärer gjorde orimliga avskrivningar av fordringar som baserade sig på statliga medel. Det handlar således om statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(82)

Undsättningslånet gav Herlitz-gruppen förmåner, som ett företag i svårigheter inte hade kunnat skaffa sig på marknaden. Tyskland håller med om detta. Som framgår av det följande gavs Herlitz-gruppen en förmån genom att några offentliga borgenärer gjorde orimliga avskrivningar av fordringar som baserade sig på statliga medel. Det handlar således om statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (83) | För att ta reda på vilka åtgärder som finansierats med statliga medel och som kan hänföras till staten undersöktes varje enskild borgenär. Den grupp av offentliga borgenärer som kommissionen hade ställt samman var större än vad Tyskland hade uppgivit. Förutom de offentliga bankerna, skattemyndigheten i Berlin, skattemyndigheten i Alfeld, Bundesanstalt für Arbeit, sjukkassorna, delstaten Berlin inklusive dess Liegenschaftsfonds och tullverket finns det ytterligare två offentliga borgenärer, nämligen pensionsförsäkringsorganisationen och arbetsgivarföreningen. |
| --- | --- |

(83)

För att ta reda på vilka åtgärder som finansierats med statliga medel och som kan hänföras till staten undersöktes varje enskild borgenär. Den grupp av offentliga borgenärer som kommissionen hade ställt samman var större än vad Tyskland hade uppgivit. Förutom de offentliga bankerna, skattemyndigheten i Berlin, skattemyndigheten i Alfeld, Bundesanstalt für Arbeit, sjukkassorna, delstaten Berlin inklusive dess Liegenschaftsfonds och tullverket finns det ytterligare två offentliga borgenärer, nämligen pensionsförsäkringsorganisationen och arbetsgivarföreningen.

| (84) | Enligt § 14 i lagen om förbättring av den anställningsgrundade ålderspensionen (Gesetz zur Verbesserung der betrieblichen Altersversorgung) (19) är det pensionsförsäkringsorganisationen som har ansvaret för insolvensförsäkringen. Enligt § 10 moment 1 och 2 i denna lag måste alla arbetsgivare via en kompensationsfond betala lagstadgade avgifter till denna. |
| --- | --- |

(84)

Enligt § 14 i lagen om förbättring av den anställningsgrundade ålderspensionen (Gesetz zur Verbesserung der betrieblichen Altersversorgung) (19) är det pensionsförsäkringsorganisationen som har ansvaret för insolvensförsäkringen. Enligt § 10 moment 1 och 2 i denna lag måste alla arbetsgivare via en kompensationsfond betala lagstadgade avgifter till denna.

| (85) | Enligt § 144 SBG 7 (lagstadgad olycksförsäkring) (20) är arbetsgivarföreningen ansvarig för den lagstadgade olycksförsäkringen. Enligt § 150 moment 1 SGB 7 måste alla arbetsgivare betala avgifter till denna. |
| --- | --- |

(85)

Enligt § 144 SBG 7 (lagstadgad olycksförsäkring) (20) är arbetsgivarföreningen ansvarig för den lagstadgade olycksförsäkringen. Enligt § 150 moment 1 SGB 7 måste alla arbetsgivare betala avgifter till denna.

| (86) | Pensionsförsäkringsorganisationen och arbetsgivarföreningen befinner sig i en situation som beskrivs i punkt 58 i domstolens dom av den 13 mars 2001 i mål C-379/98 (PreussenElektra) (21). Dessa institutioners avskrivning av fordringar gjordes inte omedelbart av staten, utan av en offentlig eller privat institution som fått denna uppgift av staten eller som inrättats i detta syfte. Avskrivningen av fordringar bestod i att statliga inkomster i form av lagstadgade avgifter till en av staten inrättad fond avskrevs. Enligt domstolens dom av den 29 april 1999 i mål C-342/96 (Spanien mot kommissionen) (22) skall också denna avskrivning av fordringar hänföras till staten, eftersom de oberoende socialförsäkringsinstitutionerna övervakas av staten och finansieras med lagstadgade avgifter från företagen. |
| --- | --- |

(86)

Pensionsförsäkringsorganisationen och arbetsgivarföreningen befinner sig i en situation som beskrivs i punkt 58 i domstolens dom av den 13 mars 2001 i mål C-379/98 (PreussenElektra) (21). Dessa institutioners avskrivning av fordringar gjordes inte omedelbart av staten, utan av en offentlig eller privat institution som fått denna uppgift av staten eller som inrättats i detta syfte. Avskrivningen av fordringar bestod i att statliga inkomster i form av lagstadgade avgifter till en av staten inrättad fond avskrevs. Enligt domstolens dom av den 29 april 1999 i mål C-342/96 (Spanien mot kommissionen) (22) skall också denna avskrivning av fordringar hänföras till staten, eftersom de oberoende socialförsäkringsinstitutionerna övervakas av staten och finansieras med lagstadgade avgifter från företagen.

| (87) | I överensstämmelse med domstolens rättspraxis (23) har kommissionen jämfört de offentliga borgenärernas agerande i Herlitz-gruppens insolvensförfaranden med privata borgenärers agerande. Eftersom det för varje offentlig borgenär fanns en jämförbar privat borgenär, behövde någon jämförelse med hypotetiska privata borgenärer inte göras. |
| --- | --- |

(87)

I överensstämmelse med domstolens rättspraxis (23) har kommissionen jämfört de offentliga borgenärernas agerande i Herlitz-gruppens insolvensförfaranden med privata borgenärers agerande. Eftersom det för varje offentlig borgenär fanns en jämförbar privat borgenär, behövde någon jämförelse med hypotetiska privata borgenärer inte göras.

| (88) | Principen om den private borgenären beaktades i likvidationsförfarandena mot Herlitz-gruppens dotterbolag Diplomat, HKV och Susy, då alla borgenärer fick lika andel ur massan. De privata och offentliga borgenärerna förhöll sig gentemot massaskulderna på ett jämförbart sätt, eftersom dessa fordringar blev fullständigt tillgodosedda. Också beträffande de oprioriterade fordringarna beaktades principen, eftersom alla offentliga och privata borgenärer avskrev dessa. |
| --- | --- |

(88)

Principen om den private borgenären beaktades i likvidationsförfarandena mot Herlitz-gruppens dotterbolag Diplomat, HKV och Susy, då alla borgenärer fick lika andel ur massan. De privata och offentliga borgenärerna förhöll sig gentemot massaskulderna på ett jämförbart sätt, eftersom dessa fordringar blev fullständigt tillgodosedda. Också beträffande de oprioriterade fordringarna beaktades principen, eftersom alla offentliga och privata borgenärer avskrev dessa.

| (89) | Jämförelsen mellan de prioriterade borgenärerna ledde till ett liknande resultat vid förfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG. De flesta grupperna innehöll borgenärer med samma prioritet i ordningsföljd efter deras anspråk. Dock placerades några borgenärer med samma eller liknande anspråk i olika grupper. Som en följd därav gjorde de offentliga borgenärerna orimliga avskrivningar i borgenärsgrupperna HAG 3 och PBS 3. Vid undersökningen enligt principen om den private borgenären innehöll alla borgenärsgrupper som upprättats för insolvensförfarandena jämförbara borgenärer, dock med undantag av dessa båda grupper. |
| --- | --- |

(89)

Jämförelsen mellan de prioriterade borgenärerna ledde till ett liknande resultat vid förfarandena mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG. De flesta grupperna innehöll borgenärer med samma prioritet i ordningsföljd efter deras anspråk. Dock placerades några borgenärer med samma eller liknande anspråk i olika grupper. Som en följd därav gjorde de offentliga borgenärerna orimliga avskrivningar i borgenärsgrupperna HAG 3 och PBS 3. Vid undersökningen enligt principen om den private borgenären innehöll alla borgenärsgrupper som upprättats för insolvensförfarandena jämförbara borgenärer, dock med undantag av dessa båda grupper.

| (90) | Enligt punkt 168 i domen i målet HAMSA bestämmer följande faktorer om borgenärerna är likartade: slag av säkerhet och säkerhetens storlek, fordringarnas prioritet, bedömning av möjligheterna till en rekapitalisering av företaget och den andel av likvidationsintäkterna som borgenärerna kan vänta sig. Enligt kriterierna är borgenärerna i grupperna HAG 3 och HAG 2 jämförbara och borde ingå i en och samma grupp med samma utdelningsanspråk. Detsamma gäller för borgenärerna i grupperna PBS 3 och PBS 5. |
| --- | --- |

(90)

Enligt punkt 168 i domen i målet HAMSA bestämmer följande faktorer om borgenärerna är likartade: slag av säkerhet och säkerhetens storlek, fordringarnas prioritet, bedömning av möjligheterna till en rekapitalisering av företaget och den andel av likvidationsintäkterna som borgenärerna kan vänta sig. Enligt kriterierna är borgenärerna i grupperna HAG 3 och HAG 2 jämförbara och borde ingå i en och samma grupp med samma utdelningsanspråk. Detsamma gäller för borgenärerna i grupperna PBS 3 och PBS 5.

| (91) | Borgenärerna i dessa grupper hade prioriterade fordringar utan säkerhet och utan förmånsrätt. Vid en likvidation hade de fått samma andel eller ingen alls. Liegenschaftsfonds oprioriterade inteckning är i ett insolvensförfarande ingen säkerhet, där bankernas prioriterade inteckning och förmånsrätten helt täcktes av säkerhetens värde. Dessutom hade alla borgenärer i dessa grupper samma intresse av att undvika en likvidation och få utdelning i ett insolvensförfarande. Trots det fick bara borgenärerna i grupperna PDS 5 och HAG 2 en utdelning som svarade mot deras befintliga insolvensfordringar. |
| --- | --- |

(91)

Borgenärerna i dessa grupper hade prioriterade fordringar utan säkerhet och utan förmånsrätt. Vid en likvidation hade de fått samma andel eller ingen alls. Liegenschaftsfonds oprioriterade inteckning är i ett insolvensförfarande ingen säkerhet, där bankernas prioriterade inteckning och förmånsrätten helt täcktes av säkerhetens värde. Dessutom hade alla borgenärer i dessa grupper samma intresse av att undvika en likvidation och få utdelning i ett insolvensförfarande. Trots det fick bara borgenärerna i grupperna PDS 5 och HAG 2 en utdelning som svarade mot deras befintliga insolvensfordringar.

| (92) | I motsats till Tysklands påstående kan emellertid borgenärerna i grupperna HAG 3 och PBS 3 inte åberopa sina framtida skatte- och socialförsäkringsintäkter för att motivera en förhållandevis större avskrivning. Enligt förstainstansrättens och domstolens rättspraxis (24) får en myndighet inte med stöd av framtida skatte- och socialförsäkringsintäkter besluta att avskriva en viss del av sina fordringar mot en gäldenär. Om sådana överväganden tilläts, skulle man blanda samman en myndighets uppgifter med en investerares. |
| --- | --- |

(92)

I motsats till Tysklands påstående kan emellertid borgenärerna i grupperna HAG 3 och PBS 3 inte åberopa sina framtida skatte- och socialförsäkringsintäkter för att motivera en förhållandevis större avskrivning. Enligt förstainstansrättens och domstolens rättspraxis (24) får en myndighet inte med stöd av framtida skatte- och socialförsäkringsintäkter besluta att avskriva en viss del av sina fordringar mot en gäldenär. Om sådana överväganden tilläts, skulle man blanda samman en myndighets uppgifter med en investerares.

| (93) | Att skilja på rollen som myndighet och investerare gäller inte bara principen om den privatekonomiskt inriktade långivaren utan också principen om den private borgenären. Med båda kriterierna skall man huvudsakligen ta reda på om offentliga och privata investerare agerar på samma sätt. Båda principerna skulle förlora i effektivitet, om myndigheterna i sina beslut kunde beakta sina framtida lagstadgade intäkter såsom en investerare. Insolvens är förvisso en extraordinär situation, där uppkomna lagstadgade fordringar (skatter och socialförsäkringsavgifter) kan jämföras med privata borgenärers civilrättsliga fordringar. En sådan jämförelse kan dock bara göras för befintliga fordringar med avseende på förfluten tid. |
| --- | --- |

(93)

Att skilja på rollen som myndighet och investerare gäller inte bara principen om den privatekonomiskt inriktade långivaren utan också principen om den private borgenären. Med båda kriterierna skall man huvudsakligen ta reda på om offentliga och privata investerare agerar på samma sätt. Båda principerna skulle förlora i effektivitet, om myndigheterna i sina beslut kunde beakta sina framtida lagstadgade intäkter såsom en investerare. Insolvens är förvisso en extraordinär situation, där uppkomna lagstadgade fordringar (skatter och socialförsäkringsavgifter) kan jämföras med privata borgenärers civilrättsliga fordringar. En sådan jämförelse kan dock bara göras för befintliga fordringar med avseende på förfluten tid.

| (94) | Förväntade framtida intäkter får visserligen vägas in i beslutet att avskriva fordringar, men får inte vara det viktigaste skälet. Likaså styrs staten vid uttag av skatt, inte av vinstöverväganden. Om man logiskt utvecklar Tysklands argument, skulle privata borgenärer göra större avskrivningar än offentliga, eftersom avskrivningarna räknas av från beskattningsunderlaget. Tyskland har dock inte förklarat varför man i andra grupper av samma slag gav de offentliga borgenärerna en utdelning på likartade fordringar, men inte i grupperna HAG 3 och PBS 3. Av samma skäl borde inte heller Liegenschaftsfonds offentliga, men inte lagstadgade hypoteksanspråk i grupp PBS 3 avskrivas i större omfattning än de privata eller offentliga fordringarna i grupp PBS 5. |
| --- | --- |

(94)

Förväntade framtida intäkter får visserligen vägas in i beslutet att avskriva fordringar, men får inte vara det viktigaste skälet. Likaså styrs staten vid uttag av skatt, inte av vinstöverväganden. Om man logiskt utvecklar Tysklands argument, skulle privata borgenärer göra större avskrivningar än offentliga, eftersom avskrivningarna räknas av från beskattningsunderlaget. Tyskland har dock inte förklarat varför man i andra grupper av samma slag gav de offentliga borgenärerna en utdelning på likartade fordringar, men inte i grupperna HAG 3 och PBS 3. Av samma skäl borde inte heller Liegenschaftsfonds offentliga, men inte lagstadgade hypoteksanspråk i grupp PBS 3 avskrivas i större omfattning än de privata eller offentliga fordringarna i grupp PBS 5.

| (95) | Slutligen konstaterar förstainstansrätten i punkt 167 i sin dom i målet mot HAMSA att offentliga borgenärer vid en skuldavskrivning inte får jämföras med privata investerare som för en global eller sektoriell strukturpolitik, utan med en privat borgenär som har som mål att hävda sina fordringar i möjligaste mån gentemot företaget i ekonomiska svårigheter. Härvid blir det uppenbart att de privata och de offentliga borgenärerna har samma intresse av att det fastställs en utdelning för deras befintliga insolvensfordringar. |
| --- | --- |

(95)

Slutligen konstaterar förstainstansrätten i punkt 167 i sin dom i målet mot HAMSA att offentliga borgenärer vid en skuldavskrivning inte får jämföras med privata investerare som för en global eller sektoriell strukturpolitik, utan med en privat borgenär som har som mål att hävda sina fordringar i möjligaste mån gentemot företaget i ekonomiska svårigheter. Härvid blir det uppenbart att de privata och de offentliga borgenärerna har samma intresse av att det fastställs en utdelning för deras befintliga insolvensfordringar.

| (96) | Undsättningsstödet motsvarar undsättningslånet på 963 855,42 euro. Stödet till Herlitz-gruppen i form av avskrivna fordringar under insolvensförfarandena motsvarar den proportionella skillnaden mellan de fordringar som avskrivits av de offentliga borgenärerna i grupperna PBS 3 och HAG 3 och borgenärernas avskrivna fordringar i grupperna PBS 5 och HAG 2. |
| --- | --- |

(96)

Undsättningsstödet motsvarar undsättningslånet på 963 855,42 euro. Stödet till Herlitz-gruppen i form av avskrivna fordringar under insolvensförfarandena motsvarar den proportionella skillnaden mellan de fordringar som avskrivits av de offentliga borgenärerna i grupperna PBS 3 och HAG 3 och borgenärernas avskrivna fordringar i grupperna PBS 5 och HAG 2.

| (97) | Under insolvensförfarandet mot Herlitz AG agerade den offentlige borgenären i grupp HAG 3 inte som de jämförbara privata borgenärerna i grupp HAG 2. Därför utgör dess skuldeftergift ett statligt stöd, vars belopp är större än skillnaden mellan den avskrivna andelen av dess fordran och den avskrivna andelen av de privata fordringarna. De privata borgenärerna skulle nämligen sannolikt inte ha skrivit av sina fordringar i den omfattningen, om inte de offentliga borgenärerna hade gjort större avskrivningar. På samma sätt kan inte bara den avskrivna delen av fordringarna, utan också storleken på de avskrivna beloppen i varje borgenärsgrupp vara av betydelse. Under sådana omständigheter kan stödet uppgå till 100 % av skuldeftergiften. Trots det är det i detta fall inte nödvändigt att beräkna det exakta beloppet, eftersom det i alla händelser vore förenligt med den gemensamma marknaden, även om stödet skulle uppgå till 100 % av skuldeftergiften. |
| --- | --- |

(97)

Under insolvensförfarandet mot Herlitz AG agerade den offentlige borgenären i grupp HAG 3 inte som de jämförbara privata borgenärerna i grupp HAG 2. Därför utgör dess skuldeftergift ett statligt stöd, vars belopp är större än skillnaden mellan den avskrivna andelen av dess fordran och den avskrivna andelen av de privata fordringarna. De privata borgenärerna skulle nämligen sannolikt inte ha skrivit av sina fordringar i den omfattningen, om inte de offentliga borgenärerna hade gjort större avskrivningar. På samma sätt kan inte bara den avskrivna delen av fordringarna, utan också storleken på de avskrivna beloppen i varje borgenärsgrupp vara av betydelse. Under sådana omständigheter kan stödet uppgå till 100 % av skuldeftergiften. Trots det är det i detta fall inte nödvändigt att beräkna det exakta beloppet, eftersom det i alla händelser vore förenligt med den gemensamma marknaden, även om stödet skulle uppgå till 100 % av skuldeftergiften.

| (98) | Samma gäller för det statliga stödet i insolvensförfarandet mot Herlitz PBS AG, som kan räknas fram genom skillnaden i procentsats mellan de avskrivna fordringarna i grupp PBS 3 och de jämförbara privata borgenärerna i grupp PBS 5. |
| --- | --- |

(98)

Samma gäller för det statliga stödet i insolvensförfarandet mot Herlitz PBS AG, som kan räknas fram genom skillnaden i procentsats mellan de avskrivna fordringarna i grupp PBS 3 och de jämförbara privata borgenärerna i grupp PBS 5.

2.   Bedömning enligt riktlinjerna

| (99) | Undsättningslånet och den oproportionellt höga avskrivningen av fordringar innebar för Herlitz-gruppen förmåner som befriade den från sådana kostnader som den i normala fall själv skulle ha svarat för, vilket underlättade dess omstrukturering. Kommissionen måste därför bedöma om dessa åtgärder kan anses förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(99)

Undsättningslånet och den oproportionellt höga avskrivningen av fordringar innebar för Herlitz-gruppen förmåner som befriade den från sådana kostnader som den i normala fall själv skulle ha svarat för, vilket underlättade dess omstrukturering. Kommissionen måste därför bedöma om dessa åtgärder kan anses förenliga med den gemensamma marknaden.

| (100) | Eftersom stödåtgärderna inte beviljades inom ramen för en av kommissionen godkänd stödordning, bör de betraktas som ett tillfälligt stöd. I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget fastslås vilka villkor som måste uppfyllas för att ett stöd skall vara eller skall anses kunna vara förenligt med den gemensamma marknaden. Artikel 87.3 c i EG-fördraget kan åberopas i det här fallet, eftersom syftet med stödet var undsättning och omstrukturering av stödmottagaren och ingen annan undantagsbestämmelse i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget åberopades eller hade kunnat tillämpas. |
| --- | --- |

(100)

Eftersom stödåtgärderna inte beviljades inom ramen för en av kommissionen godkänd stödordning, bör de betraktas som ett tillfälligt stöd. I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget fastslås vilka villkor som måste uppfyllas för att ett stöd skall vara eller skall anses kunna vara förenligt med den gemensamma marknaden. Artikel 87.3 c i EG-fördraget kan åberopas i det här fallet, eftersom syftet med stödet var undsättning och omstrukturering av stödmottagaren och ingen annan undantagsbestämmelse i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget åberopades eller hade kunnat tillämpas.

| (101) | I riktlinjerna redovisar kommissionen på vilka villkor som den utövar sina skönsmässiga befogenheter enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Eftersom det framgår av de uppgifter som Tyskland lämnat att alla de stödåtgärder som skall bedömas beviljades efter det att riktlinjerna trädde i kraft, är dessa tillämpliga på de aktuella åtgärderna (25). |
| --- | --- |

(101)

I riktlinjerna redovisar kommissionen på vilka villkor som den utövar sina skönsmässiga befogenheter enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Eftersom det framgår av de uppgifter som Tyskland lämnat att alla de stödåtgärder som skall bedömas beviljades efter det att riktlinjerna trädde i kraft, är dessa tillämpliga på de aktuella åtgärderna (25).

a)   Stödmottagare

| (102) | Kommissionen anser att hela Herlitz-gruppen och inte enskilda företag inom denna grupp är mottagare av de stödåtgärder som omfattas av undersökningen. Detta är den slutsats som kan dras av den sammanflätade strukturen inom gruppen och den systematiska tilldelningen av uppgifter och tillgångar mellan de båda viktigaste företagen Herlitz AG och Herlitz PBS AG och dess dotterbolag. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen anser att hela Herlitz-gruppen och inte enskilda företag inom denna grupp är mottagare av de stödåtgärder som omfattas av undersökningen. Detta är den slutsats som kan dras av den sammanflätade strukturen inom gruppen och den systematiska tilldelningen av uppgifter och tillgångar mellan de båda viktigaste företagen Herlitz AG och Herlitz PBS AG och dess dotterbolag.

| (103) | Herlitz-gruppen uppträder på marknaden som ett enda företag. Den slöt t.ex. överenskommelsen om tomträtten med delstaten Berlin då det gällde markområdet i Berlin-Tegel, medan fordran om tomträttsavgifter i insolvensförfarandet lämnades in mot Herlitz PBS AG. Dessutom har Herlitz-gruppen enligt § 290 i HGB publicerat konsoliderade årsbokslut. Likaså har borgenärerna behandlat gruppen som ett enda företag, då de godkände de parallella och med varandra förbundna insolvensplanerna för Herlitz AG och Herlitz PBS AG. |
| --- | --- |

(103)

Herlitz-gruppen uppträder på marknaden som ett enda företag. Den slöt t.ex. överenskommelsen om tomträtten med delstaten Berlin då det gällde markområdet i Berlin-Tegel, medan fordran om tomträttsavgifter i insolvensförfarandet lämnades in mot Herlitz PBS AG. Dessutom har Herlitz-gruppen enligt § 290 i HGB publicerat konsoliderade årsbokslut. Likaså har borgenärerna behandlat gruppen som ett enda företag, då de godkände de parallella och med varandra förbundna insolvensplanerna för Herlitz AG och Herlitz PBS AG.

| (104) | Herlitz AG, Herlitz PBS AG och FOP är belägna i stödområden (Berlin: mål 2 enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, Brandenburg enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget). Herlitz-gruppen fick under tioårsperioden före insolvensförfarandet inget omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(104)

Herlitz AG, Herlitz PBS AG och FOP är belägna i stödområden (Berlin: mål 2 enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, Brandenburg enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget). Herlitz-gruppen fick under tioårsperioden före insolvensförfarandet inget omstruktureringsstöd.

b)   Företag i svårigheter

| (105) | I avsnitt 2.1 i riktlinjerna beskrivs ett företag i svårigheter. Herlitz-gruppen kan enligt punkt 5.a i riktlinjerna betraktas som ett företag i svårigheter, eftersom det handlar om ett aktiebolag, där mer än hälften av det tecknade kapitalet förbrukades under tolvmånadersperioden 31 december 2000–31 december 2001. Gruppens tecknade kapital framgår av följande tabell.
  Tabell 4









  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 |
| Tecknat kapital | 94,8 | 94,8 | 94,8 | 46,5 |
| Källa: Herlitz-gruppens årsberättelser för åren 1999 och 2001–2002. |

(105)

I avsnitt 2.1 i riktlinjerna beskrivs ett företag i svårigheter. Herlitz-gruppen kan enligt punkt 5.a i riktlinjerna betraktas som ett företag i svårigheter, eftersom det handlar om ett aktiebolag, där mer än hälften av det tecknade kapitalet förbrukades under tolvmånadersperioden 31 december 2000–31 december 2001. Gruppens tecknade kapital framgår av följande tabell.

Tabell 4

(miljoner euro)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

Tecknat kapital

94,8

94,8

94,8

46,5

Källa: Herlitz-gruppens årsberättelser för åren 1999 och 2001–2002.

| (106) | Dessutom befann sig Herlitz-gruppen åtminstone sedan april 2002 i svårigheter också enligt punkt 5.c i riktlinjerna, eftersom den enligt kriterierna i gällande tysk lag uppfyllde villkoren för kollektiva insolvensförfaranden. Såsom nämnts i skäl 13 inlämnades i april 2002 en begäran om insolvensförfaranden mot flera huvudföretag inom gruppen. |
| --- | --- |

(106)

Dessutom befann sig Herlitz-gruppen åtminstone sedan april 2002 i svårigheter också enligt punkt 5.c i riktlinjerna, eftersom den enligt kriterierna i gällande tysk lag uppfyllde villkoren för kollektiva insolvensförfaranden. Såsom nämnts i skäl 13 inlämnades i april 2002 en begäran om insolvensförfaranden mot flera huvudföretag inom gruppen.

| (107) | Från och med den 31 december 2001 befann sig således Herlitz-gruppen i svårigheter, eftersom mer än hälften av det tecknade kapitalet hade förbrukats under de tolv föregående månaderna. Som företag i svårigheter var Herlitz-gruppen berättigad till både undsättnings- och omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(107)

Från och med den 31 december 2001 befann sig således Herlitz-gruppen i svårigheter, eftersom mer än hälften av det tecknade kapitalet hade förbrukats under de tolv föregående månaderna. Som företag i svårigheter var Herlitz-gruppen berättigad till både undsättnings- och omstruktureringsstöd.

3.   Bedömning av undsättningslånet

| (108) | Undsättningslånet beviljades av ILB, som grundades 1992 med uppgift att stödja delstaten Brandenburg i ambitionen att främja näringslivet. Det är ingen affärsbank enligt den tyska handelslagen, och att uppnå en vinst är inte det viktigaste syftet med dess verksamhet. Dess uppgift är att utveckla de ekonomiska strukturerna i delstaten Brandenburg, vars ekonomiminister noga övervakar bankens verksamhet. Det bildas kampanjgrupper, som sysslar med de enskilda projekten (26). Kommissionen anser därför att denna åtgärd kan hänföras till staten. |
| --- | --- |

(108)

Undsättningslånet beviljades av ILB, som grundades 1992 med uppgift att stödja delstaten Brandenburg i ambitionen att främja näringslivet. Det är ingen affärsbank enligt den tyska handelslagen, och att uppnå en vinst är inte det viktigaste syftet med dess verksamhet. Dess uppgift är att utveckla de ekonomiska strukturerna i delstaten Brandenburg, vars ekonomiminister noga övervakar bankens verksamhet. Det bildas kampanjgrupper, som sysslar med de enskilda projekten (26). Kommissionen anser därför att denna åtgärd kan hänföras till staten.

| (109) | Genom undsättningslånet ges Herlitz-gruppen förmåner, som ett företag i svårigheter inte hade kunnat skaffa sig på marknaden. Då Tyskland erkänner detta lån som stöd, är det inte nödvändigt att här tillämpa principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Undsättningslånet innehåller följaktligen inslag som enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är statligt stöd och skall därför bedömas som sådant. Riktlinjerna innehåller entydiga villkor för att bevilja sådant stöd. |
| --- | --- |

(109)

Genom undsättningslånet ges Herlitz-gruppen förmåner, som ett företag i svårigheter inte hade kunnat skaffa sig på marknaden. Då Tyskland erkänner detta lån som stöd, är det inte nödvändigt att här tillämpa principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Undsättningslånet innehåller följaktligen inslag som enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är statligt stöd och skall därför bedömas som sådant. Riktlinjerna innehåller entydiga villkor för att bevilja sådant stöd.

| (110) | För det första måste stödet vara ett likviditetsstöd i form av lånegarantier eller ett lån till marknadsmässig ränta. Undsättningslånet uppfyller det kravet, eftersom räntesatsen var högre än kommissionens referensräntesats (27). |
| --- | --- |

(110)

För det första måste stödet vara ett likviditetsstöd i form av lånegarantier eller ett lån till marknadsmässig ränta. Undsättningslånet uppfyller det kravet, eftersom räntesatsen var högre än kommissionens referensräntesats (27).

| (111) | För det andra måste stödet kunna motiveras med föreliggande allvarliga sociala problem och får inte leda till några orimliga negativa effekter för näringslivet i de andra medlemsstaterna. Kommissionen kan därvid ta hänsyn till att Herlitz-gruppen är en viktig arbetsgivare i de berörda stödområdena Berlin och Brandenburg. En omedelbar oordnad insolvens skulle ha lett till allvarliga sociala problem. Under den tid som undsättningslånet överbryggade svårigheterna, var de negativa effekterna i de andra medlemsstaterna enligt kommissionens uppfattning begränsade och inte orimliga. |
| --- | --- |

(111)

För det andra måste stödet kunna motiveras med föreliggande allvarliga sociala problem och får inte leda till några orimliga negativa effekter för näringslivet i de andra medlemsstaterna. Kommissionen kan därvid ta hänsyn till att Herlitz-gruppen är en viktig arbetsgivare i de berörda stödområdena Berlin och Brandenburg. En omedelbar oordnad insolvens skulle ha lett till allvarliga sociala problem. Under den tid som undsättningslånet överbryggade svårigheterna, var de negativa effekterna i de andra medlemsstaterna enligt kommissionens uppfattning begränsade och inte orimliga.

| (112) | För det tredje har Tyskland trots att beviljandet av undsättningslånet ursprungligen inte meddelades kommissionen under utredningen gett belägg för att lånet återbetalats i sin helhet. |
| --- | --- |

(112)

För det tredje har Tyskland trots att beviljandet av undsättningslånet ursprungligen inte meddelades kommissionen under utredningen gett belägg för att lånet återbetalats i sin helhet.

| (113) | För det fjärde måste stödet vara begränsat till det belopp som är nödvändigt för att trygga företagets fortsatta verksamhet. Enligt kommissionens uppfattning har detta villkor uppfyllts. Undsättningslånet användes först när likviditetslånet inte längre räckte till för behovet av större likviditet för leveranserna i samband med att läsåret började på hösten 2002. Till och med efter utbetalning av undsättningslånet var Herlitz PBS AG:s likviditetsnivå låg mellan augusti och december 2002. |
| --- | --- |

(113)

För det fjärde måste stödet vara begränsat till det belopp som är nödvändigt för att trygga företagets fortsatta verksamhet. Enligt kommissionens uppfattning har detta villkor uppfyllts. Undsättningslånet användes först när likviditetslånet inte längre räckte till för behovet av större likviditet för leveranserna i samband med att läsåret började på hösten 2002. Till och med efter utbetalning av undsättningslånet var Herlitz PBS AG:s likviditetsnivå låg mellan augusti och december 2002.

| (114) | Slutligen får stöd bara beviljas för den period som behövs för utarbetandet av en genomförbar omstruktureringsplan. Denna period bör under normala omständigheter vara högst sex månader. I det här fallet fattades beslutet att bevilja undsättningslånet den 10 maj 2002, medan lånet de facto utbetalades först den 24 juli 2002 och återbetalades sex månader efter utbetalningen. Dessutom gjordes återbetalningen innan kommissionen hade meddelat sitt beslut om åtgärderna enligt insolvensplanerna. Undsättningslånet uppfyller således kriterierna i riktlinjerna och bör anses förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(114)

Slutligen får stöd bara beviljas för den period som behövs för utarbetandet av en genomförbar omstruktureringsplan. Denna period bör under normala omständigheter vara högst sex månader. I det här fallet fattades beslutet att bevilja undsättningslånet den 10 maj 2002, medan lånet de facto utbetalades först den 24 juli 2002 och återbetalades sex månader efter utbetalningen. Dessutom gjordes återbetalningen innan kommissionen hade meddelat sitt beslut om åtgärderna enligt insolvensplanerna. Undsättningslånet uppfyller således kriterierna i riktlinjerna och bör anses förenligt med den gemensamma marknaden.

4.   Omstrukturering genom insolvensplaner

a)   Återupprättande av lönsamheten

| (115) | De insolvensplaner som godkändes i förfarandet mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG innehöll följande åtgärder för att återupprätta gruppens lönsamhet: avveckling av överflödig kapacitet, försäljning av industrimark, avveckling av dotterbolag, förbättring av de negativa finansresultaten, minskning och optimering av kostnaderna. Gruppens verksamhet skulle inskränkas till den fortfarande sunda kärnverksamheten. |
| --- | --- |

(115)

De insolvensplaner som godkändes i förfarandet mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG innehöll följande åtgärder för att återupprätta gruppens lönsamhet: avveckling av överflödig kapacitet, försäljning av industrimark, avveckling av dotterbolag, förbättring av de negativa finansresultaten, minskning och optimering av kostnaderna. Gruppens verksamhet skulle inskränkas till den fortfarande sunda kärnverksamheten.

| (116) | Herlitz-gruppen utvecklades i överensstämmelse med de finansplaner som ingick i insolvensplanerna. Så uppnådde gruppen under räkenskapsåret 2003 en vinst före räntor och finansiella kostnader på 7,2 miljoner euro och en total omsättning på 346,6 miljoner euro. För år 2003 uppgick avkastningen av rörelsen före finansiella kostnader till 2 %, vilket motsvarar branschgenomsnittet. Kassaflödet före finansiella kostnader uppgick år 2003 till 14 miljoner euro. |
| --- | --- |

(116)

Herlitz-gruppen utvecklades i överensstämmelse med de finansplaner som ingick i insolvensplanerna. Så uppnådde gruppen under räkenskapsåret 2003 en vinst före räntor och finansiella kostnader på 7,2 miljoner euro och en total omsättning på 346,6 miljoner euro. För år 2003 uppgick avkastningen av rörelsen före finansiella kostnader till 2 %, vilket motsvarar branschgenomsnittet. Kassaflödet före finansiella kostnader uppgick år 2003 till 14 miljoner euro.

| (117) | För år 2004 räknar Herlitz-gruppen med en vinst före finansiella kostnader på [5–10] * miljoner euro och ett driftsresultat (28) (försäljning, lagerförändringar då det gäller färdigprodukterna) på [250-300] * miljoner euro. Detta ger en avkastning före finansiella kostnader på [2–4] * %. Genom utvecklingen hittills bekräftas Herlitz-gruppens förväntningar. Under dessa förutsättningar har insolvensplanerna lagt grunden till återställd lönsamhet för Herlitz-gruppen. |
| --- | --- |

(117)

För år 2004 räknar Herlitz-gruppen med en vinst före finansiella kostnader på [5–10] * miljoner euro och ett driftsresultat (28) (försäljning, lagerförändringar då det gäller färdigprodukterna) på [250-300] * miljoner euro. Detta ger en avkastning före finansiella kostnader på [2–4] * %. Genom utvecklingen hittills bekräftas Herlitz-gruppens förväntningar. Under dessa förutsättningar har insolvensplanerna lagt grunden till återställd lönsamhet för Herlitz-gruppen.

b)   Till ett minimum begränsat stöd

| (118) | Herlitz-gruppen hade redan innan insolvensförfarandet inleddes vidtagit omstruktureringsåtgärder motsvarande cirka 20,6 miljoner euro. Av dessa avsåg 9,3 miljoner euro uppsägningskostnader, 6,2 miljoner euro avskrivningar och värdeminskningar och 5,1 miljoner euro flyttnings-, nedläggnings- och konsultkostnader. De direkta kostnaderna för de omstruktureringsåtgärder som år 2002 vidtogs inom ramen för insolvensförfarandet uppgick till 6,9 miljoner euro (uppsägningskostnader och kostnader i samband med insolvensförfarandet). |
| --- | --- |

(118)

Herlitz-gruppen hade redan innan insolvensförfarandet inleddes vidtagit omstruktureringsåtgärder motsvarande cirka 20,6 miljoner euro. Av dessa avsåg 9,3 miljoner euro uppsägningskostnader, 6,2 miljoner euro avskrivningar och värdeminskningar och 5,1 miljoner euro flyttnings-, nedläggnings- och konsultkostnader. De direkta kostnaderna för de omstruktureringsåtgärder som år 2002 vidtogs inom ramen för insolvensförfarandet uppgick till 6,9 miljoner euro (uppsägningskostnader och kostnader i samband med insolvensförfarandet).

| (119) | Största delen av omstruktureringskostnaderna betalades av företaget och dess borgenärer. Aktieägarnas bidrag bestod i att de sedan 1997 inte fick någon utdelning. Allt positivt kassaflöde återinvesterades i gruppen. I början av insolvensförfarandet ställde gruppens bankkonsortium ett ”nytt” likviditetslån på 15 miljoner euro till förfogande. Lånet förnyades två gånger och återbetalades i sin helhet den 17 november 2003. Det täckte gruppens säsongsbetingade likviditetsbehov och torde beviljas på nytt i juni 2004. Förutom det nya lånet har bankerna också förlängt löptiden på sina utestående lån med ytterligare ett år till mars 2004. |
| --- | --- |

(119)

Största delen av omstruktureringskostnaderna betalades av företaget och dess borgenärer. Aktieägarnas bidrag bestod i att de sedan 1997 inte fick någon utdelning. Allt positivt kassaflöde återinvesterades i gruppen. I början av insolvensförfarandet ställde gruppens bankkonsortium ett ”nytt” likviditetslån på 15 miljoner euro till förfogande. Lånet förnyades två gånger och återbetalades i sin helhet den 17 november 2003. Det täckte gruppens säsongsbetingade likviditetsbehov och torde beviljas på nytt i juni 2004. Förutom det nya lånet har bankerna också förlängt löptiden på sina utestående lån med ytterligare ett år till mars 2004.

| (120) | Om man bygger på omstruktureringskostnaderna för tiden fram till inledandet av insolvensförfarandet, överstiger det egna kapitalet 95 % av 27,5 miljoner euro. Om man däremot räknar in alla kostnader som är direkt knutna till insolvensförfarandet, uppgår motsvarande belopp till 83,01 % av 6,9 miljoner euro. Med tanke på att det egna kapitalet i båda fallen är stort är omstruktureringsstödet begränsat till minimibeloppet. |
| --- | --- |

(120)

Om man bygger på omstruktureringskostnaderna för tiden fram till inledandet av insolvensförfarandet, överstiger det egna kapitalet 95 % av 27,5 miljoner euro. Om man däremot räknar in alla kostnader som är direkt knutna till insolvensförfarandet, uppgår motsvarande belopp till 83,01 % av 6,9 miljoner euro. Med tanke på att det egna kapitalet i båda fallen är stort är omstruktureringsstödet begränsat till minimibeloppet.

c)   Undvikande av otillåten snedvridning av konkurrensen

| (121) | Herlitz-gruppen vidtog följande slutgiltiga utjämningsåtgärder i form av kapacitetsbegränsningar: urdrifttagande av tre kuvertmaskiner, försäljning av en offsettryckmaskin och en servettvikningsmaskin, upphörande med sprutgjutningsproduktionen, nedläggning eller försäljning av dotterbolagen i Portugal, Österrike och Frankrike samt minskning av lagerkapaciteten och uppsägning av 630 anställda. |
| --- | --- |

(121)

Herlitz-gruppen vidtog följande slutgiltiga utjämningsåtgärder i form av kapacitetsbegränsningar: urdrifttagande av tre kuvertmaskiner, försäljning av en offsettryckmaskin och en servettvikningsmaskin, upphörande med sprutgjutningsproduktionen, nedläggning eller försäljning av dotterbolagen i Portugal, Österrike och Frankrike samt minskning av lagerkapaciteten och uppsägning av 630 anställda.

| (122) | Medan omstruktureringen pågick förvärvade gruppen kontrollen över det tidigare gemensamma företaget eCom för [...] * miljoner euro och företaget Mercoline för [...] * miljoner euro. Dessutom köpte den tillbaka en del tillgångar vid likvidationen av dotterbolagen till ett värde av [...] * miljoner euro. [Summan av de tre belopp som nämns i detta stycke uppgår till 1–3 miljoner euro.] De betalade beloppen var låga, och de förvärvade bolagens och tillgångarnas funktioner passar in i målet att sänka kostnaderna, koncentrera sig på kärnverksamheten och slå samman logistik- och förvaltningsfunktionerna. Kommissionen betraktar därför dessa investeringar som absolut nödvändiga för att återskapa lönsamheten utan otillåten snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(122)

Medan omstruktureringen pågick förvärvade gruppen kontrollen över det tidigare gemensamma företaget eCom för [...] * miljoner euro och företaget Mercoline för [...] * miljoner euro. Dessutom köpte den tillbaka en del tillgångar vid likvidationen av dotterbolagen till ett värde av [...] * miljoner euro. [Summan av de tre belopp som nämns i detta stycke uppgår till 1–3 miljoner euro.] De betalade beloppen var låga, och de förvärvade bolagens och tillgångarnas funktioner passar in i målet att sänka kostnaderna, koncentrera sig på kärnverksamheten och slå samman logistik- och förvaltningsfunktionerna. Kommissionen betraktar därför dessa investeringar som absolut nödvändiga för att återskapa lönsamheten utan otillåten snedvridning av konkurrensen.

| (123) | På de relevanta marknaderna, där Herlitz-gruppen har en andel på [5–15 %] * i Tyskland och [3–17 %] * i gemenskapen, finns det ingen överskottskapacitet. Med tanke på den ringa marknadsandelen och det statliga stödets ringa omfattning kan man betrakta de kompletterande investeringarna som nödvändiga och de medför inte någon snedvridning. Omstruktureringsstödet uppfyller således kriterierna i riktlinjerna och är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(123)

På de relevanta marknaderna, där Herlitz-gruppen har en andel på [5–15 %] * i Tyskland och [3–17 %] * i gemenskapen, finns det ingen överskottskapacitet. Med tanke på den ringa marknadsandelen och det statliga stödets ringa omfattning kan man betrakta de kompletterande investeringarna som nödvändiga och de medför inte någon snedvridning. Omstruktureringsstödet uppfyller således kriterierna i riktlinjerna och är förenligt med den gemensamma marknaden.

VI.   SLUTSATS

| (124) | Under dessa förutsättningar har kommissionen dragit den slutsatsen att undsättningsstödet och omstruktureringsstödet motsvarar villkoren i riktlinjerna och är förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(124)

Under dessa förutsättningar har kommissionen dragit den slutsatsen att undsättningsstödet och omstruktureringsstödet motsvarar villkoren i riktlinjerna och är förenliga med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tysklands stöd i form av undsättningsstöd och omstruktureringsstöd till Herlitz-gruppen är enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 30 juni 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen ändrad enligt 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EUT C 100, 26.4.2003, s. 3.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  Den 1 juli 2003 blev Berliner Bank ett dotterbolag till Landesbank Berlin.

4

(5)  Se Herlitz-gruppens webbplats: http://www.herlitz.de/index.php?id=347&backPID=348&begin_at=5&pS=1041375600&pL=31535999&arc=1&tt_news=81

5

(6)  Alla uppgifter avser situationen i slutet av varje angivet år eller angiven tidsperiod, om inget genomsnittsvärde anges.

6

(7)  Se § 290 i HGB.

7

(8)  Redigeringsfel.

8

(9)  Insolvensordningen av den 5 oktober 1994 (BGB II 1994, 2866).

9

(10)  Se skäl 42.

10

(11)  Det enda undantaget var att Herlitz PBS AG fick en kompensationsbetalning på 1 miljon euro för att fusionsavtalet mellan Herlitz AG och Herlitz PBS AG upphörde att gälla.

11

(12)  Redigeringsfel.

12

(13)  Delar av denna text har utelämnats, för att säkerställa att ingen konfidentiell information offentliggörs. Dessa delar har markerats med hakparenteser och en asterisk.

13

(14)  Skulderna erhålls genom att dra ifrån de dubbla fordringarna mot Herlitz AG och Herlitz PBS AG.

14

(15)  Se fotnot a.

15

(16)  EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

16

(17)  Förstainstansrättens dom av den 11 juli 2002 i mål T-152/99, Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) mot kommissionen. REG 2002, s. II-3049.

17

(18)  Domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen. REG 2002, s. I-4397.

18

(19)  Se Gesetz zur Verbesserung der betrieblichen Altersversorgung (BetrAVG) av den 19 december 1974, BGBl. I s. 3610.

19

(20)  BGBl. 1996-I s. 1254.

20

(21)  Domstolens dom av den 13 mars 2001 i mål C-379-98, PreussenElektra AG mot Schleswag AG, in the presence of Windpark Reußenköge III GmbH och Land Schleswig-Holstein. REG 2001, s. I-2099, punkt 58.

21

(22)  Domstolens dom av den 29 april 1999 i mål C-342/96, Spanien mot kommissionen. REG 1999, s. I-2459, punkterna 5 och 46.

22

(23)  Se HAMSA mot kommissionen aaO, punkterna 167–170; Spanien mot kommissionen, aaO, punkt 46; domstolens dom av den 29 juni 1999 i mål C-256/97, Déménagements-Manutention Transport SA (DM). REG 1999, s. I-3913, punkt 24.

23

(24)  Se förstainstansrättens dom av den 6 mars 2003 i förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale mot kommissionen, REG 2003, s. II-435, punkt. 272; domstolens dom av den 28 januari 2003 i mål C-334/99, Tyskland mot kommissionen, REG 2003, s. I-1139, punkt 134; domstolens dom av den 14 september 1994 i förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen, Rec. 1994, s. I-4103, punkt 22.

24

(25)  Se punkt 101 i riktlinjerna.

25

(26)  Se ILB:s webbsida: www.ilb.de

26

(27)  Kommissionens referensräntesats för Tyskland var 5,06 % fr.o.m. 1.1.2002 och 4,8 % fr.o.m. 1.1.2003, se http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

27

(28)  Redigeringsfel.

28

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/87 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/87

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 december 2005

om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Slovenien

[delgivet med nr K(2005) 4744]

(Endast den slovenska texten är giltig)

(2005/879/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3220/84 av den 13 november 1984 om fastställande av gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris (1), särskilt artikel 5.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 3220/84 skall slaktkroppar av gris klassificeras genom en beräkning av andelen kött i enlighet med statistiskt utprovade beräkningsmetoder grundade på fysisk mätning av en eller flera anatomiska delar av griskroppen. En klassificeringsmetod kan bara godkännas om det statistiska felet inte överskrider ett visst värde. Denna toleransnivå anges i artikel 3 i kommissionens förordning (EEG) nr 2967/85 av den 24 oktober 1985 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris (2). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 3220/84 skall slaktkroppar av gris klassificeras genom en beräkning av andelen kött i enlighet med statistiskt utprovade beräkningsmetoder grundade på fysisk mätning av en eller flera anatomiska delar av griskroppen. En klassificeringsmetod kan bara godkännas om det statistiska felet inte överskrider ett visst värde. Denna toleransnivå anges i artikel 3 i kommissionens förordning (EEG) nr 2967/85 av den 24 oktober 1985 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris (2).

| (2) | Sloveniens regering har begärt att kommissionen skall godkänna två klassificeringsmetoder för slaktkroppar av gris och har lämnat in resultaten av de dissekeringsförsök som gjordes före anslutningen. Detta har skett genom att del två av det protokoll som föreskrivs i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2967/85 har lagts fram. |
| --- | --- |

(2)

Sloveniens regering har begärt att kommissionen skall godkänna två klassificeringsmetoder för slaktkroppar av gris och har lämnat in resultaten av de dissekeringsförsök som gjordes före anslutningen. Detta har skett genom att del två av det protokoll som föreskrivs i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2967/85 har lagts fram.

| (3) | Vid bedömningen av denna begäran har det visat sig att villkoren för godkännande av dessa klassificeringsmetoder är uppfyllda när det gäller instrumentet HGP 4, men endast delvis när det gäller instrumentet ZP-DM5. För att ge de slovenska myndigheterna tid att genomföra ett nytt dissekeringsförsök, bör godkännandet av instrumentet ZP-DM5 tidsbegränsas. |
| --- | --- |

(3)

Vid bedömningen av denna begäran har det visat sig att villkoren för godkännande av dessa klassificeringsmetoder är uppfyllda när det gäller instrumentet HGP 4, men endast delvis när det gäller instrumentet ZP-DM5. För att ge de slovenska myndigheterna tid att genomföra ett nytt dissekeringsförsök, bör godkännandet av instrumentet ZP-DM5 tidsbegränsas.

| (4) | Ändringar av instrument och klassificeringsmetoder får endast godkännas genom ett nytt kommissionsbeslut som fattas på grundval av gjorda erfarenheter. Det gällande godkännandet kan därför komma att återkallas. |
| --- | --- |

(4)

Ändringar av instrument och klassificeringsmetoder får endast godkännas genom ett nytt kommissionsbeslut som fattas på grundval av gjorda erfarenheter. Det gällande godkännandet kan därför komma att återkallas.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för griskött. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för griskött.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I Slovenien får följande metoder användas för klassificering av slaktkroppar av gris i enlighet med förordning (EEG) nr 3220/84:

| a) | Den klassificeringsmetod som går under benämningen ”Zwei-Punkt – DM5 (ZP)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 1 i bilagan. |
| --- | --- |

a)

Den klassificeringsmetod som går under benämningen ”Zwei-Punkt – DM5 (ZP)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 1 i bilagan.

| b) | Det instrument som går under benämningen ”Hennessy Grading Probe (HGP 4)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 2 i bilagan. |
| --- | --- |

b)

Det instrument som går under benämningen ”Hennessy Grading Probe (HGP 4)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 2 i bilagan.

Godkännandet av klassificeringsmetoden ZP-DM5 skall gälla till och med den 31 december 2007.

Artikel 2

Ändringar av instrument eller beräkningsmetoder tillåts ej.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovenien.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 301, 20.11.1984, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 3513/93 (EGT L 320, 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  EGT L 285, 25.10.1985, s. 39. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 3127/94 (EGT L 330, 21.12.1994, s. 43).

2

---

BILAGA

METODER FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR I SLOVENIEN

Del 1

ZWEI-PUNKT – DM5 (ZP)

| 1. | Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av den metod som går under benämningen ”Zwei-Punkt – DM5 (ZP)”. |
| --- | --- |

1.

Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av den metod som går under benämningen ”Zwei-Punkt – DM5 (ZP)”.

| 2. | Slaktkroppens andel kött skall beräknas enligt formeln

  = 8,6980 + 66,7270 Z1 + 9,7218 Z2 + 33,2966 Z3 – 19,8084 Z4 – 0,1082 T
  där: | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen |
| --- | --- | --- | --- |
| MDM | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, sedd från stycksnittet, som den kortaste delen mellan frampartiet (kraniepartiet) av ryggmuskeln och den övre sidan (ryggen) av ryggradskanalen |
| SDM | = | tjockleken på fettet i millimeter (svålen inräknad), sett från stycksnittet, vid dess tunnaste parti över ryggmuskeln (Musculus glutaeus medius) |
| Z1 | = | SDM/MDM |
| Z2 | = | |
| Z3 | = | log
  10(SDM) |
| Z4 | = | |
| T | = | den varma slaktkroppens vikt i kg |

2.

Slaktkroppens andel kött skall beräknas enligt formeln

Image = 8,6980 + 66,7270 Z1 + 9,7218 Z2 + 33,2966 Z3 – 19,8084 Z4 – 0,1082 T

där:

Image

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen

MDM

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, sedd från stycksnittet, som den kortaste delen mellan frampartiet (kraniepartiet) av ryggmuskeln och den övre sidan (ryggen) av ryggradskanalen

SDM

=

tjockleken på fettet i millimeter (svålen inräknad), sett från stycksnittet, vid dess tunnaste parti över ryggmuskeln (Musculus glutaeus medius)

Z1

=

SDM/MDM

Z2

=

Formula

Z3

=

log
  10(SDM)

Z4

=

Formula

T

=

den varma slaktkroppens vikt i kg

Denna formel skall gälla för slaktkroppar som väger mellan 50 och 120 kg.

Del 2

HENNESSY GRADING PROBE (HGP 4)

| 1. | Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av det instrument som går under benämningen ”Hennessy Grading Probe (HGP 4)”. |
| --- | --- |

1.

Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av det instrument som går under benämningen ”Hennessy Grading Probe (HGP 4)”.

| 2. | Instrumentet skall vara försett med en sond på 5,95 millimeter i diameter (och 6,3 millimeter vid bladet upptill på sonden) som har en fotodiod (Siemens LED av typen LYU 260-EO) och en fotodetektor av typen 58 MR samt ett manöveravstånd på 0–120 millimeter. Resultaten av mätningarna skall räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av själva instrumentet (HGP 4) eller en till instrumentet ansluten dator. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet skall vara försett med en sond på 5,95 millimeter i diameter (och 6,3 millimeter vid bladet upptill på sonden) som har en fotodiod (Siemens LED av typen LYU 260-EO) och en fotodetektor av typen 58 MR samt ett manöveravstånd på 0–120 millimeter. Resultaten av mätningarna skall räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av själva instrumentet (HGP 4) eller en till instrumentet ansluten dator.

| 3. | Slaktkroppens andel kött skall beräknas enligt formeln

  = 64,9273 – 1,6690 SHGP + 0,01947 S2
  HGP + 0,2464 MHGP

  där | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen |
| --- | --- | --- | --- |
| SHGP | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från mittlinjen på slaktkroppen mellan det andra och tredje revbenet från slutet |
| MHGP | = | muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som SHGP. |

3.

Slaktkroppens andel kött skall beräknas enligt formeln

Image = 64,9273 – 1,6690 SHGP + 0,01947 S2
  HGP + 0,2464 MHGP

där

Image

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen

SHGP

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från mittlinjen på slaktkroppen mellan det andra och tredje revbenet från slutet

MHGP

=

muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som SHGP.

Denna formel skall gälla för slaktkroppar som väger mellan 50 och 120 kg.

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/89

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 december 2005

om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

[delgivet med nr K(2005) 4778]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(2005/880/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt bilaga III, stycke 2 b, och

av följande skäl:

| (1) | Om mängden gödsel som en medlemsstat avser att sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i de inledande meningarna i punkt 2 samt i punkt 2 a i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG, skall den fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de mål som anges i artikel 1 i det direktivet och skall bestämmas på grundval av objektiva kriterier, exempelvis lång växtperiod och grödor med stor kväveupptagningsförmåga. |
| --- | --- |

(1)

Om mängden gödsel som en medlemsstat avser att sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i de inledande meningarna i punkt 2 samt i punkt 2 a i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG, skall den fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de mål som anges i artikel 1 i det direktivet och skall bestämmas på grundval av objektiva kriterier, exempelvis lång växtperiod och grödor med stor kväveupptagningsförmåga.

| (2) | Den 8 april 2005 lämnade Nederländerna till kommissionen in en begäran om undantag enligt punkt 2 b i bilaga III till direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 april 2005 lämnade Nederländerna till kommissionen in en begäran om undantag enligt punkt 2 b i bilaga III till direktiv 91/676/EEG.

| (3) | Undantaget rör Nederländernas planer på att tillåta användning av 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel i lantbruk med minst 70 % vall- och betesmark. Undantaget berör cirka 25 000 gårdar och cirka 900 000 hektar i Nederländerna. |
| --- | --- |

(3)

Undantaget rör Nederländernas planer på att tillåta användning av 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel i lantbruk med minst 70 % vall- och betesmark. Undantaget berör cirka 25 000 gårdar och cirka 900 000 hektar i Nederländerna.

| (4) | Nederländerna har antagit den lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG och som även gäller det begärda undantaget. |
| --- | --- |

(4)

Nederländerna har antagit den lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG och som även gäller det begärda undantaget.

| (5) | Den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG omfattar tillämpningsstandarder för både kväve och fosfat. Tillämpningsnormer för fosfat har som mål att det senast 2015 skall uppnås jämvikt i fråga om tillförsel och upptagning av kväve vid gödsling. |
| --- | --- |

(5)

Den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG omfattar tillämpningsstandarder för både kväve och fosfat. Tillämpningsnormer för fosfat har som mål att det senast 2015 skall uppnås jämvikt i fråga om tillförsel och upptagning av kväve vid gödsling.

| (6) | Nederländerna behandlade frågan om näringsämnesöverskott från gödsel och mineraliska gödselmedel med hjälp av flera politiska instrument och under perioden 1992–2002 minskade man antalet nötkreatur med 17 %, grisar med 14 % och får och getter med 21 %. Kväve och fosfor i gödsel minskade med 29 respektive 34 % under perioden 1985–2002. Kväve- och fosforöverskotten minskade med 25 respektive 37 % under perioden 1992–2002. |
| --- | --- |

(6)

Nederländerna behandlade frågan om näringsämnesöverskott från gödsel och mineraliska gödselmedel med hjälp av flera politiska instrument och under perioden 1992–2002 minskade man antalet nötkreatur med 17 %, grisar med 14 % och får och getter med 21 %. Kväve och fosfor i gödsel minskade med 29 respektive 34 % under perioden 1985–2002. Kväve- och fosforöverskotten minskade med 25 respektive 37 % under perioden 1992–2002.

| (7) | Enligt uppgifter om vattenkvaliteten sjunker nitrathalten i grundvatten och i ytvatten. I ytvatten sjunker även fosforhalten. |
| --- | --- |

(7)

Enligt uppgifter om vattenkvaliteten sjunker nitrathalten i grundvatten och i ytvatten. I ytvatten sjunker även fosforhalten.

| (8) | Av de tekniska och vetenskapliga dokument som åtföljer den nederländska begäran framgår att den föreslagna mängden på 250 kg kväve per hektar och år från gödsel från nötkreatur på lantbruk med minst 70 % är förenlig med nivån på 11,3 mg/l N (vilket motsvarar 50 mg/l NO3) i vatten i alla marktyper och med ett uppskattningsvis obefintligt fosforöverskott, vid optimala förvaltningsvillkor. |
| --- | --- |

(8)

Av de tekniska och vetenskapliga dokument som åtföljer den nederländska begäran framgår att den föreslagna mängden på 250 kg kväve per hektar och år från gödsel från nötkreatur på lantbruk med minst 70 % är förenlig med nivån på 11,3 mg/l N (vilket motsvarar 50 mg/l NO3) i vatten i alla marktyper och med ett uppskattningsvis obefintligt fosforöverskott, vid optimala förvaltningsvillkor.

| (9) | De tekniska och vetenskapliga dokumenten visar vidare att den föreslagna mängden 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel på lantbruk med minst 70 % vall- och betesmark kan motiveras med hjälp av objektiva kriterier som lång växtsäsong och grödor med högt kväveupptag. |
| --- | --- |

(9)

De tekniska och vetenskapliga dokumenten visar vidare att den föreslagna mängden 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel på lantbruk med minst 70 % vall- och betesmark kan motiveras med hjälp av objektiva kriterier som lång växtsäsong och grödor med högt kväveupptag.

| (10) | Kommissionen anser därför att den mängd gödsel som Nederländerna begärt undantag för inte påverkar uppfyllandet av målen enligt direktiv 91/676/EEG under förutsättning att vissa stränga villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen anser därför att den mängd gödsel som Nederländerna begärt undantag för inte påverkar uppfyllandet av målen enligt direktiv 91/676/EEG under förutsättning att vissa stränga villkor uppfylls.

| (11) | Det rör sig bland annat om följande mål: fastställandet av gödselplaner för varje jordbruk, dokumentation om gödslingsmetoder i form av gödslingsplaner, periodiska markanalyser, täckgröda på vintern för fodermajs, särskilda bestämmelser om gräsbrytning, förbud mot gödsling för gräsbrytning och justering av gödselmängderna för att ta hänsyn till påverkan från baljväxter. Syftet är att se till att gödslingen sker med växternas behov som grundval och att kväveförlusterna till vatten minskas eller hindras. |
| --- | --- |

(11)

Det rör sig bland annat om följande mål: fastställandet av gödselplaner för varje jordbruk, dokumentation om gödslingsmetoder i form av gödslingsplaner, periodiska markanalyser, täckgröda på vintern för fodermajs, särskilda bestämmelser om gräsbrytning, förbud mot gödsling för gräsbrytning och justering av gödselmängderna för att ta hänsyn till påverkan från baljväxter. Syftet är att se till att gödslingen sker med växternas behov som grundval och att kväveförlusterna till vatten minskas eller hindras.

| (12) | För att undvika att det begärda undantaget leder till ökad tillförsel bör de behöriga myndigheterna se till att de mängder kväve och fosfor som uppstår vid gödselproduktionen inte överstiger nivån för år 2002 i enlighet med det handlingsprogram Nederländerna skall genomföra. |
| --- | --- |

(12)

För att undvika att det begärda undantaget leder till ökad tillförsel bör de behöriga myndigheterna se till att de mängder kväve och fosfor som uppstår vid gödselproduktionen inte överstiger nivån för år 2002 i enlighet med det handlingsprogram Nederländerna skall genomföra.

| (13) | Det begärda undantaget bör följaktligen beviljas. |
| --- | --- |

(13)

Det begärda undantaget bör följaktligen beviljas.

| (14) | Detta beslut bör tillämpas i samband med Nederländernas handlingsprogram för 2006 till 2009. |
| --- | --- |

(14)

Detta beslut bör tillämpas i samband med Nederländernas handlingsprogram för 2006 till 2009.

| (15) | Åtgärderna i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kvävekommitté som har inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(15)

Åtgärderna i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kvävekommitté som har inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det undantag som Nederländerna begärde i en skrivelse av den 8 april 2005 för att tillåta en högre nivå stallgödsel än vad som fastställs i de inledande meningarna i punkt 2 och i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG beviljas under förutsättning att de villkor som anges i det här beslutet uppfylls.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a)   jordbruksföretag med betesdrift: gård där minst 70 % av den areal som är tillgänglig för gödselspridning utgörs av gräs.

b)   betesdjur: nötkreatur (med undantag av gödkalvar), får, getter, hästar, åsnor, hjort och rådjur samt vattenbuffel.

c)   jordbruksmark: den areal som ägs, arrenderas eller förvaltas av lantbrukaren genom ett skriftligt kontrakt och för vilken han/hon har ett direkt förvaltningsansvar.

d)   gräs: permanent eller tillfälligt gräsbevuxen mark (tillfälligt innebär i regel mindre än fyra år).

Artikel 3

Tillämpningsområde

Det här beslutet gäller på individuell basis och på de villkor som anges i artiklarna 4, 5 och 6 för jordbruksföretag med betesdrift.

Artikel 4

Årligt godkännande och åtagande

1.   Lantbrukare som vill utnyttja ett undantag skall en gång per år lämna in en ansökan till behörig myndighet.

2.   Tillsammans med denna årliga ansökan skall de skriftligen åta sig att uppfylla villkoren i artiklarna 5 och 6.

3.   De behöriga myndigheterna skall se till att ansökningarna om undantag och redovisningar av gödselmedel granskas. Om den myndighetskontroll av de ansökningar som avses i punkt 1 avslöjar att villkoren i artiklarna 5 och 6 inte är uppfyllda, skall den sökande informeras om detta. I sådana fall skall ansökan inte godkännas.

Artikel 5

Spridning av stallgödsel och annan gödsel

1.   Den mängd gödsel från betesdjur, inklusive från djuren själva, som varje år sprids på jordbruksföretag med betesdrift skall inte överstiga den mängd gödsel som innehåller 250 kg kväve per år, i enlighet med villkoren i punkterna 2–7.

2.   Den totala kvävetillförseln skall motsvara näringsbehovet hos den berörda grödan och kvävetillförseln från marken.

3.   För varje jordbruksföretag skall det finnas en gödslingsplan som beskriver växtföljden och den planerade spridningen av gödsel, kväve- och fosfathaltigt gödsel. Planen skall finnas på jordbruksföretaget senast den 1 februari och omfatta följande:

| a) | Antalet kreatur, en beskrivning av lagringslokalerna, inklusive volymen på lagringskapaciteten för gödsel. |
| --- | --- |

a)

Antalet kreatur, en beskrivning av lagringslokalerna, inklusive volymen på lagringskapaciteten för gödsel.

| b) | En beräkning av kväve- och fosforhalten i det stallgödsel (med avdrag för förluster vid lagring) som produceras vid jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

b)

En beräkning av kväve- och fosforhalten i det stallgödsel (med avdrag för förluster vid lagring) som produceras vid jordbruksföretaget.

| c) | Växtföljden och arealen för varje gröda, inklusive en skiss över de enskilda åkrarnas placering. |
| --- | --- |

c)

Växtföljden och arealen för varje gröda, inklusive en skiss över de enskilda åkrarnas placering.

| d) | Grödornas förväntade kväve- och fosforbehov. |
| --- | --- |

d)

Grödornas förväntade kväve- och fosforbehov.

| e) | Mängd och typ av gödsel som levererats till underleverantörer och som inte används på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

e)

Mängd och typ av gödsel som levererats till underleverantörer och som inte används på jordbruksföretaget.

| f) | Mängd inköpt gödsel som används på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

f)

Mängd inköpt gödsel som används på jordbruksföretaget.

| g) | En beräkning av bidraget från mineralisering av organiskt material, baljväxter och atmosfäriskt nedfall samt den mängd kväve som finns i marken vid den tidpunkt då grödan börjar använda den i nämnvärd utsträckning. |
| --- | --- |

g)

En beräkning av bidraget från mineralisering av organiskt material, baljväxter och atmosfäriskt nedfall samt den mängd kväve som finns i marken vid den tidpunkt då grödan börjar använda den i nämnvärd utsträckning.

| h) | Tillförsel av kväve och fosfor från gödsling på varje åker (jordlotter som är likartade i fråga om grödor och jordtyp). |
| --- | --- |

h)

Tillförsel av kväve och fosfor från gödsling på varje åker (jordlotter som är likartade i fråga om grödor och jordtyp).

| i) | Tillförsel av kväve och fosfor från konstgödsel och andra gödselmedel på varje åker. |
| --- | --- |

i)

Tillförsel av kväve och fosfor från konstgödsel och andra gödselmedel på varje åker.

| j) | Kalkyler för bedömning av överensstämmelse med normerna för användning av kväve och fosfor. |
| --- | --- |

j)

Kalkyler för bedömning av överensstämmelse med normerna för användning av kväve och fosfor.

Planerna skall ses över senast sju dagar efter det att ändringar i jordbruksmetoderna företagits, för att garantera att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna.

4.   Gödselredogörelser skall finnas på varje jordbruksföretag. De skall skickas till den behöriga myndigheten för varje kalenderår och skall innehålla följande:

| a) | Grödarealen. |
| --- | --- |

a)

Grödarealen.

| b) | Antal och typ av kreatur. |
| --- | --- |

b)

Antal och typ av kreatur.

| c) | Gödselproduktion per djur. |
| --- | --- |

c)

Gödselproduktion per djur.

| d) | Mängd gödsel som jordbruksföretaget köper in. |
| --- | --- |

d)

Mängd gödsel som jordbruksföretaget köper in.

| e) | Mängd gödsel som levereras från jordbruksföretaget och vem mottagaren är. |
| --- | --- |

e)

Mängd gödsel som levereras från jordbruksföretaget och vem mottagaren är.

5.   De jordbruksföretag med betesdrift som utnyttjar ett enskilt undantag skall godta att ansökan och gödselredogörelser kan komma att kontrolleras.

6.   Periodiska analyser av kväve- och fosfalthalten i jorden skall ske på de jordbruksföretag som gynnas av ett enskilt undantag minst vart fjärde år för varje likartat område på jordbruksföretaget, i fråga om växtföljden och jordegenskaperna.

Kväveanalyser i fråga om mineraliskt kväve och parametrar för att bedöma kvävetillförseln från mineralisering av organiskt material skall ske efter gräsbrytning för varje likartat område på jordbruksföretaget.

Minimikravet för analyserna i första och andra stycket är en analys per fem hektar mark.

7.   Gödselspridning får inte ske under hösten före odling av gräs.

Artikel 6

Marktäcke

1.   70 % eller mer av de arealer som är disponibla för gödselspridning på jordbruksföretagen skall odlas med gräs. Jordbrukare som omfattas av ett individuellt undantag skall vidta följande åtgärder:

| a) | Efter majs skall sand- och lössjordar odlas med gräs eller andra grödor som garanterar marktäckning under vintern, i syfte att väsentligt minska läckagepotentialen. |
| --- | --- |

a)

Efter majs skall sand- och lössjordar odlas med gräs eller andra grödor som garanterar marktäckning under vintern, i syfte att väsentligt minska läckagepotentialen.

| b) | Fånggrödor skall inte brytas före den 1 februari så att jordbruksmarken garanteras ett växttäcke som återför höstens nitratförluster från de lägre markskikten och begränsar vinterförlusterna. |
| --- | --- |

b)

Fånggrödor skall inte brytas före den 1 februari så att jordbruksmarken garanteras ett växttäcke som återför höstens nitratförluster från de lägre markskikten och begränsar vinterförlusterna.

| c) | Gräs på sand- och lössjordar skall brytas på våren. |
| --- | --- |

c)

Gräs på sand- och lössjordar skall brytas på våren.

| d) | Gräs som brutits skall på alla jordarter omedelbart följas av en gröda med högt nitratbehov och gödslingen skall baseras på jordanalys avseende mineraliskt kväve och andra parametrar som erbjuder referenser för uppskattning av mängden kväve som avges från mineralisering av organiskt material i jorden. |
| --- | --- |

d)

Gräs som brutits skall på alla jordarter omedelbart följas av en gröda med högt nitratbehov och gödslingen skall baseras på jordanalys avseende mineraliskt kväve och andra parametrar som erbjuder referenser för uppskattning av mängden kväve som avges från mineralisering av organiskt material i jorden.

| e) | Om växtföljden omfattar baljväxter eller andra växter som fixerar atmosfäriskt kväve skall gödselspridningen minskas i motsvarande grad. |
| --- | --- |

e)

Om växtföljden omfattar baljväxter eller andra växter som fixerar atmosfäriskt kväve skall gödselspridningen minskas i motsvarande grad.

2.   Genom undantag från punkt c skall gräsbrytning vara tillåtet under hösten för plantering av blomsterlökar.

Artikel 7

Åtgärder mot gödselproduktion

De nationella myndigheterna skall se till att gödselproduktionen varken när det gäller kväve eller fosfor överstiger produktionsnivån för 2002.

Artikel 8

Övervakning

1.   Varje år skall den behöriga myndigheten framställa kartor som visar andelen jordbruksföretag med betesdrift, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av det individuella undantaget i varje kommun, och kartorna skall uppdateras varje år.

Kartorna skall skickas in till kommissionen en gång om året från och med andra kvartalet 2006.

2.   Ett övervakningsnät av provtagningpunkter i markvatten, vattendrag och ytnära grundvatten skall upprättas och användas för övervakning av undantagen.

Övervakningsnätet, i vilket minst 300 jordbruksföretag som omfattas av individuellt undantag skall ingå, skall vara representativt för alla jordarter (ler-, torv-, sand- och sandiga lössjordar) samt för gödslingsmetoder och växtföljd. Övervakningsnätets sammansättning får inte ändras under tillämpningsperioden för det här beslutet.

3.   Undersökningar och löpande näringsämnesanalyser skall tillhandahålla uppgifter om lokal markanvändning, växtföljd och jordbruksmetoder på jordbruksföretag som omfattas av individuella undantag. Dessa uppgifter kan användas för modellbaserade beräkningar av omfattningen av nitratläckaget och fosforförlusterna från åkrar där upp till 250 kg kväve i stallgödsel sprids per hektar och år.

4.   Ytnära grundvatten, markvatten, dräneringsvatten och vattendrag på jordbruksföretag som ingår i övervakningsnätet skall tillhandahålla uppgifter om koncentrationen av nitrat och fosfor i vatten som lämnar rotzonen och tränger ut i grundvatten- och ytvattensystemet.

5.   En stärkt övervakning skall riktas mot områden med avrinning från jordbruket i sandjordar.

Artikel 9

Kontroller

1.   Den behöriga nationella myndigheten skall göra administrativa kontroller av alla jordbruksföretag som omfattas av ett individuellt undantag, i syfte att bedöma om den maximala mängden på 250 kg kväve per hektar och år från betesgödsel har efterlevts och att normerna för spridning av kväve och fosfat och villkoren för markanvändning har iakttagits.

2.   Det skall upprättas ett inspektionsprogram grundat på riskanalys samt på resultaten av kontrollerna från tidigare år och resultaten av allmänna stickprovskontroller av tillämpningen av den lagstiftning genom vilken direktiv 91/676/EEG genomförs.

Minst 5 % av de jordbruksföretag som omfattas av individuellt undantag skall kontrolleras med avseende på markanvändning, antal djur och gödselproduktion.

Minst 3 % av jordbruksföretagen skall omfattas av åkerinspektioner för kontroll av om villkoren enligt artiklarna 5 och 6 iakttas.

Artikel 10

Rapportering

1.   Den behöriga myndigheten skall överlämna övervakningsresultaten till kommissionen varje år, och i dessa skall ingå en konkret rapport om utvärderingsrutiner (kontroller på jordbruksföretagen, inklusive uppgifter om jordbruksföretag som inte uppfyller kraven baserat på resultaten från de administrativa åkerinspektionerna) och vattenkvalitetens utveckling (baserat på övervakning av läckage från rotzonen, yt/grundvattenkvaliteten och modellbaserade beräkningar).

Den första rapporten skall skickas in senast i mars 2007 och efter det varje år senast i mars 2008, 2009 och 2010.

2.   Förutom uppgifterna enligt punkt 1 skall rapporten innehålla följande:

| a) | Uppgifter rörande gödsling för alla jordbruksföretag som omfattas av undantaget, |
| --- | --- |

a)

Uppgifter rörande gödsling för alla jordbruksföretag som omfattas av undantaget,

| b) | utvecklingen i fråga om antalet djur per kategori i Nederländerna och på de jordbruksföretag som omfattas av undantaget, |
| --- | --- |

b)

utvecklingen i fråga om antalet djur per kategori i Nederländerna och på de jordbruksföretag som omfattas av undantaget,

| c) | utvecklingen inom den nationella gödselproduktionen när det gäller kväve och fosfater i gödsel, |
| --- | --- |

c)

utvecklingen inom den nationella gödselproduktionen när det gäller kväve och fosfater i gödsel,

| d) | en sammanfattning av resultaten av kontrollerna knutna till utsöndringskoefficienten för gris- och fjäderfägödsel på nationell nivå. |
| --- | --- |

d)

en sammanfattning av resultaten av kontrollerna knutna till utsöndringskoefficienten för gris- och fjäderfägödsel på nationell nivå.

3.   De erhållna resultaten kommer att beaktas av kommissionen vid en eventuell ny begäran om undantag från de holländska myndigheterna.

4.   Den behöriga myndigheten skall utarbeta en årlig rapport om gödsling och avkastning för olika jordarter och grödor och skicka in den till kommissionen, så att denna får uppgifter om förvaltningen på de jordbruksföretag med betesdrift som omfattas av undantag och om i vilken mån förvaltningen är optimal.

Artikel 11

Tillämpning

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Det skall löpa ut den 31 december 2009.

Artikel 12

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2005.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/94 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/94

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 8 december 2005

om behandlingen i harmoniserade konsumentprisindex av vissa frågor som rör hälso- och sjukvårdsreformer inom ramen för rådets förordning (EG) nr 2494/95 och särskilda tillämpningsföreskrifter i anknytning till detta

(Text av betydelse för EES)

(2005/881/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och

av följande skäl:

| (1) | Sjukförsäkringen i Nederländerna kommer att reformeras från januari 2006. Ett nytt obligatoriskt grundläggande socialförsäkringssystem kommer att omfatta en stor del av hälso- och sjukvården för hela befolkningen, och man väntar sig att ungefär 37,5 % av totalbefolkningen kommer att flyttas från privata försäkringssystem till det nya socialförsäkringssystemet (nedan kallat ”reformen”). |
| --- | --- |

(1)

Sjukförsäkringen i Nederländerna kommer att reformeras från januari 2006. Ett nytt obligatoriskt grundläggande socialförsäkringssystem kommer att omfatta en stor del av hälso- och sjukvården för hela befolkningen, och man väntar sig att ungefär 37,5 % av totalbefolkningen kommer att flyttas från privata försäkringssystem till det nya socialförsäkringssystemet (nedan kallat ”reformen”).

| (2) | Genom reformen förändras hälso- och sjukvårdssystemets organisation på ett genomgripande sätt. Behandlingen i harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) bör svara mot regelverket för HIKP, särskilt förordningarna






  — | rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex (1), särskilt artikel 4, artikel 5.3, artikel 8.3 samt artiklarna 9 och 12, |
| --- | --- | --- |

(2)

Genom reformen förändras hälso- och sjukvårdssystemets organisation på ett genomgripande sätt. Behandlingen i harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) bör svara mot regelverket för HIKP, särskilt förordningarna

—

rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex (1), särskilt artikel 4, artikel 5.3, artikel 8.3 samt artiklarna 9 och 12,

| — | kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 av den 9 september 1996 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex gällande initiala åtgärder för implementering (2), artiklarna 2, 4 och bilaga Ia, särskilt fotnoterna 16 och 17, |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 av den 9 september 1996 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex gällande initiala åtgärder för implementering (2), artiklarna 2, 4 och bilaga Ia, särskilt fotnoterna 16 och 17,

| — | kommissionens förordning (EG) nr 2454/97 av den 10 december 1997 om minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) (3), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 2454/97 av den 10 december 1997 om minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) (3),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 1617/1999 av den 23 juli 1999 om närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 med avseende på minimistandarder för behandlingen av försäkringar inom ramen för det harmoniserade indexet för konsumentpriser och om ändring av förordning (EG) nr 2214/96 (4), artiklarna 2 och 3, |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 1617/1999 av den 23 juli 1999 om närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 med avseende på minimistandarder för behandlingen av försäkringar inom ramen för det harmoniserade indexet för konsumentpriser och om ändring av förordning (EG) nr 2214/96 (4), artiklarna 2 och 3,

| — | rådets förordning (EG) nr 2166/1999 av den 8 oktober 1999 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 2494/95 i fråga om minimistandarder för hur produkter inom sektorerna hälsa, utbildning och social trygghet skall behandlas i det harmoniserade konsumentprisindexet (5), artikel 4, |
| --- | --- |

—

rådets förordning (EG) nr 2166/1999 av den 8 oktober 1999 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 2494/95 i fråga om minimistandarder för hur produkter inom sektorerna hälsa, utbildning och social trygghet skall behandlas i det harmoniserade konsumentprisindexet (5), artikel 4,

och bör ge HIKP som är jämförbara, tillförlitliga och relevanta.

| (3) | HIKP-regelverket är varken uttryckligen eller särskilt utformat för reformen, som innebär grundläggande förändringar i reglerna för vem som har rätt till socialförsäkring och på vilka villkor. Med hänsyn till hur HIKP eventuellt kan påverkas och den osäkerhet som detta kan leda till för användarna finner kommissionen det påkallat med en rekommendation om behandlingen av reformen i HIKP för att klargöra gällande HIKP-förordningar. |
| --- | --- |

(3)

HIKP-regelverket är varken uttryckligen eller särskilt utformat för reformen, som innebär grundläggande förändringar i reglerna för vem som har rätt till socialförsäkring och på vilka villkor. Med hänsyn till hur HIKP eventuellt kan påverkas och den osäkerhet som detta kan leda till för användarna finner kommissionen det påkallat med en rekommendation om behandlingen av reformen i HIKP för att klargöra gällande HIKP-förordningar.

| (4) | Enligt HIKP-regelverket skall en förändring från kostnadsfritt till betalning och omvänt tas med i beräkningen vid mätningar av förändringar i konsumentpriserna. Betraktat för sig kan det kravet uppfattas som att HIKP borde registrera kraftigt minskande inflation som en följd av reformen. Men i samband med reformen anser kommissionen (Eurostat) att en sådan behandling hade gett en omotiverad prisförändring förorsakad av prissättning baserad på olika värderingsmetoder. |
| --- | --- |

(4)

Enligt HIKP-regelverket skall en förändring från kostnadsfritt till betalning och omvänt tas med i beräkningen vid mätningar av förändringar i konsumentpriserna. Betraktat för sig kan det kravet uppfattas som att HIKP borde registrera kraftigt minskande inflation som en följd av reformen. Men i samband med reformen anser kommissionen (Eurostat) att en sådan behandling hade gett en omotiverad prisförändring förorsakad av prissättning baserad på olika värderingsmetoder.

| (5) | Värderingen av hälso- och sjukvårdskostnaderna i HIKP (COICOP/HIKP 06) (6) beror på hur sjukförsäkringen behandlas (COICOP/HIKP 12.5.3). |
| --- | --- |

(5)

Värderingen av hälso- och sjukvårdskostnaderna i HIKP (COICOP/HIKP 06) (6) beror på hur sjukförsäkringen behandlas (COICOP/HIKP 12.5.3).

| (6) | Socialförsäkringen ligger inte under hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter vare sig före eller efter reformen. Reformen leder till att den del av befolkningen som omfattas av privata försäkringar minskar kraftigt. |
| --- | --- |

(6)

Socialförsäkringen ligger inte under hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter vare sig före eller efter reformen. Reformen leder till att den del av befolkningen som omfattas av privata försäkringar minskar kraftigt.

| (7) | Konsumtionen per capita av hälso- och sjukvård förblir i stort sett oförändrad jämfört med bas- eller referensperioden, men både konsumentpopulationens sammansättning och värderingsmetoden ändras mellan de jämförda perioderna till följd av att sjukförsäkringssystemet får nya regler för vem som är berättigad och på vilka villkor. |
| --- | --- |

(7)

Konsumtionen per capita av hälso- och sjukvård förblir i stort sett oförändrad jämfört med bas- eller referensperioden, men både konsumentpopulationens sammansättning och värderingsmetoden ändras mellan de jämförda perioderna till följd av att sjukförsäkringssystemet får nya regler för vem som är berättigad och på vilka villkor.

| (8) | Januari det år då reformen träder i kraft bör förändringen på grund av att konsumenter flyttar över till det nya sjukförsäkringssystemet bli förhållandevis neutral för HIKP. |
| --- | --- |

(8)

Januari det år då reformen träder i kraft bör förändringen på grund av att konsumenter flyttar över till det nya sjukförsäkringssystemet bli förhållandevis neutral för HIKP.

| (9) | Kommissionen anser att en sådan behandling inte ifrågasätter tidigare exempel på behandling av förändringar från kostnadsfritt till betalsystem och omvänt (t.ex. avskaffad TV-licens 2000, hälso- och sjukvårdsreform i Nederländerna 2004, hälso- och sjukvårdsreform i Tyskland 2004). |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen anser att en sådan behandling inte ifrågasätter tidigare exempel på behandling av förändringar från kostnadsfritt till betalsystem och omvänt (t.ex. avskaffad TV-licens 2000, hälso- och sjukvårdsreform i Nederländerna 2004, hälso- och sjukvårdsreform i Tyskland 2004).

| (10) | Kommissionen (Eurostat) har tagit hänsyn till synpunkter från viktiga HIKP-användare och nationella HIKP-experter med avseende på ovanstående. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen (Eurostat) har tagit hänsyn till synpunkter från viktiga HIKP-användare och nationella HIKP-experter med avseende på ovanstående.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Förändringar i konsumentpriser bör inte mätas för HIKP endast som resultatet av förändringar i reglerna för sjukförsäkringssystemet om vem som är berättigad och på vilka villkor. HIKP bör snarare återge prisändringar inom ett enda system och prisändringar som förorsakas av förändringar i de regler som styr priserna inom ett enda system. |
| --- | --- |

1.

Förändringar i konsumentpriser bör inte mätas för HIKP endast som resultatet av förändringar i reglerna för sjukförsäkringssystemet om vem som är berättigad och på vilka villkor. HIKP bör snarare återge prisändringar inom ett enda system och prisändringar som förorsakas av förändringar i de regler som styr priserna inom ett enda system.

| 2. | Både priser och vägningstal för utgifter för sjukvårdsförsäkring och hälso- och sjukvård bör vara sinsemellan samstämmiga, även över tiden. |
| --- | --- |

2.

Både priser och vägningstal för utgifter för sjukvårdsförsäkring och hälso- och sjukvård bör vara sinsemellan samstämmiga, även över tiden.

| 3. | För att HIKP skall vara exakt och relevant bör man ta sådana reformer som den som beskrivs ovan med i beräkningen genom att anpassa vägningstalen och kedja prisindex för






  a) | sjukvårdsförsäkringen eller inom sjukvårdsförsäkringen mellan december och januari det år då reformen träder i kraft, |
| --- | --- | --- |

3.

För att HIKP skall vara exakt och relevant bör man ta sådana reformer som den som beskrivs ovan med i beräkningen genom att anpassa vägningstalen och kedja prisindex för

a)

sjukvårdsförsäkringen eller inom sjukvårdsförsäkringen mellan december och januari det år då reformen träder i kraft,

| b) | hälso- och sjukvårdsutgifterna eller inom hälso- och sjukvårdsutgifterna mellan december och januari det år då reformen träder i kraft. Då stämmer behandlingen överens med behandlingen av sjukvårdsförsäkringen. |
| --- | --- |

b)

hälso- och sjukvårdsutgifterna eller inom hälso- och sjukvårdsutgifterna mellan december och januari det år då reformen träder i kraft. Då stämmer behandlingen överens med behandlingen av sjukvårdsförsäkringen.

| 4. | Denna rekommendation bör följas av myndigheter som sammanställer HIKP som omfattar särdragen i enskilda reformer. |
| --- | --- |

4.

Denna rekommendation bör följas av myndigheter som sammanställer HIKP som omfattar särdragen i enskilda reformer.

| 5. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2005.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 257, 27.10.1995, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 229, 10.9.1996, s. 3. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1708/2005 (EUT L 274, 20.10.2005, s. 9).

2

(3)  EGT L 340, 11.12.1997, s. 24.

3

(4)  EGT L 192, 24.7.1999, s. 9.

4

(5)  EGT L 266, 14.10.1999, s. 1.

5

(6)  Ändamålsklassificeringen av individuell konsumtion, anpassad till HIKP-krav (COICOP/HIKP).

6

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/96 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/96

---

BESLUT nr 6/2005 AV BLANDADE EG–EFTA-KOMMITTÉN FÖR GEMENSAM TRANSITERING

av den 4 oktober 2005

om ändring av konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande

(2005/882/EG)

BLANDADE KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande (1) (nedan kallad ”konventionen”), särskilt artikel 15.3 a, och

av följande skäl:

| (1) | Rumänien skall ansluta sig till konventionen. |
| --- | --- |

(1)

Rumänien skall ansluta sig till konventionen.

| (2) | Översättningarna till rumänska av de hänvisningar som används i konventionen bör därför i lämplig ordning införas i konventionen. |
| --- | --- |

(2)

Översättningarna till rumänska av de hänvisningar som används i konventionen bör därför i lämplig ordning införas i konventionen.

| (3) | Detta besluts tillämplighet bör motsvara datumet för Rumäniens anslutning till konventionen. |
| --- | --- |

(3)

Detta besluts tillämplighet bör motsvara datumet för Rumäniens anslutning till konventionen.

| (4) | För att sådana formulär som har med säkerheter att göra och är tryckta enligt de kriterier som gällde före Rumäniens anslutning till konventionen skall kunna användas bör det fastställas en övergångsperiod under vilken de tryckta formulären, med vissa ändringar, kan användas. |
| --- | --- |

(4)

För att sådana formulär som har med säkerheter att göra och är tryckta enligt de kriterier som gällde före Rumäniens anslutning till konventionen skall kunna användas bör det fastställas en övergångsperiod under vilken de tryckta formulären, med vissa ändringar, kan användas.

| (5) | Konventionen bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Konventionen bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande ändras på följande sätt:

| 1. | Tillägg I till konventionen skall ändras i enlighet med bilaga A till detta beslut. |
| --- | --- |

1.

Tillägg I till konventionen skall ändras i enlighet med bilaga A till detta beslut.

| 2. | Tillägg II till konventionen skall ändras i enlighet med bilaga B till detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Tillägg II till konventionen skall ändras i enlighet med bilaga B till detta beslut.

| 3. | Tillägg III till konventionen skall ändras i enlighet med bilaga C till detta beslut. |
| --- | --- |

3.

Tillägg III till konventionen skall ändras i enlighet med bilaga C till detta beslut.

Artikel 2

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

2.   Sådana formulär som grundar sig på förlagorna i tilläggen B1, B2, B4, B5 och B6 till tillägg III till konventionen får, under förutsättning att de nödvändiga ändringarna i fråga om geografiska beteckningar och delgivningsadresser eller ombudsadresser har gjorts, fortsätta att användas senast till och med den 31 december 2006.

Utfärdat i Basel den 4 oktober 2005.

På blandade kommitténs vägnar

Rudolf DIETRICH

Ordförande

---

(1)  EGT L 226, 13.8.1987, s. 2. Konventionen senast ändrad genom beslut nr 4/2005 (EUT L 225, 31.8.2005, s. 29).

1

---

BILAGA A

Tillägg I ändras på följande sätt:

| 1. | Följande strecksats skall läggas till i artikel 14.3 andra stycket:







  ”— | RO | Validitate limitată” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Följande strecksats skall läggas till i artikel 14.3 andra stycket:

”—

RO

Validitate limitată”

| 2. | Följande strecksats skall läggas till i artikel 28.7 andra stycket:







  ”— | RO | Dispensă” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Följande strecksats skall läggas till i artikel 28.7 andra stycket:

”—

RO

Dispensă”

| 3. | Artikel 34 skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande strecksats skall läggas till i punkt 3:







  ”— | RO | Probă alternativă” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 34 skall ändras på följande sätt:

a)

Följande strecksats skall läggas till i punkt 3:

”—

RO

Probă alternativă”

| b) | Följande strecksats skall läggas till i punkt 4 andra stycket:







  ”— | RO | Diferenţe: mărfuri prezentate la biroul vamal......(nume şi ţara)” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande strecksats skall läggas till i punkt 4 andra stycket:

”—

RO

Diferenţe: mărfuri prezentate la biroul vamal......(nume şi ţara)”

| c) | Följande strecksats skall läggas till i punkt 5:







  ”— | RO | Ieşire din... supusă restricţiilor sau impozitelor prin Reglementarea/Directiva/Decizia nr......” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Följande strecksats skall läggas till i punkt 5:

”—

RO

Ieşire din... supusă restricţiilor sau impozitelor prin Reglementarea/Directiva/Decizia nr......”

| 4. | Följande strecksats skall läggas till i artikel 64.2:







  ”— | RO | Dispensă de la itinerariul obligatoriu” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Följande strecksats skall läggas till i artikel 64.2:

”—

RO

Dispensă de la itinerariul obligatoriu”

| 5. | Följande strecksats skall läggas till i artikel 69.1:







  ”— | RO | Expeditor agreat” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Följande strecksats skall läggas till i artikel 69.1:

”—

RO

Expeditor agreat”

| 6. | Följande strecksats skall läggas till i artikel 70.2:







  ”— | RO | Dispensă de semnătură” |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Följande strecksats skall läggas till i artikel 70.2:

”—

RO

Dispensă de semnătură”

| 7. | Bilaga IV skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande strecksats skall läggas till i punkt 2.8 första strecksatsen:







  ”— | RO | GARANŢIE GLOBALĂ INTERZISĂ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

Bilaga IV skall ändras på följande sätt:

a)

Följande strecksats skall läggas till i punkt 2.8 första strecksatsen:

”—

RO

GARANŢIE GLOBALĂ INTERZISĂ”

| b) | Följande strecksats skall läggas till i punkt 4.3:







  ”— | RO | UTILIZARE NELIMITATĂ” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande strecksats skall läggas till i punkt 4.3:

”—

RO

UTILIZARE NELIMITATĂ”

---

BILAGA B

Tillägg II skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande strecksats skall läggas till i artikel 4.2:







  ”— | RO | Eliberat ulterior” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Följande strecksats skall läggas till i artikel 4.2:

”—

RO

Eliberat ulterior”

| 2. | Följande strecksats skall läggas till i artikel 16.2:







  ”— | RO | Expeditor agreat” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Följande strecksats skall läggas till i artikel 16.2:

”—

RO

Expeditor agreat”

| 3. | Följande strecksats skall läggas till i artikel 17.2:







  ”— | RO | Dispensă de semnătură” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Följande strecksats skall läggas till i artikel 17.2:

”—

RO

Dispensă de semnătură”

---

BILAGA C

Tillägg III skall ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga A7 skall avdelning II avsnitt I ändras på följande sätt:






  a) | I tredje stycket i den text som gäller fält 2 skall följande strecksats läggas till:







  ”— | RO | Diverşi” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I bilaga A7 skall avdelning II avsnitt I ändras på följande sätt:

a)

I tredje stycket i den text som gäller fält 2 skall följande strecksats läggas till:

”—

RO

Diverşi”

| b) | I första stycket i den text som gäller fält 31 skall följande strecksats läggas till:







  ”— | RO | Vrac” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I första stycket i den text som gäller fält 31 skall följande strecksats läggas till:

”—

RO

Vrac”

| c) | I den text som gäller fält 40 skall följande strecksats läggas till:







  ”— | RO | Diverşi” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

I den text som gäller fält 40 skall följande strecksats läggas till:

”—

RO

Diverşi”

| 2. | I bilaga A8 skall del B ändras på följande sätt:






  a) | I den text som gäller fält 2 skall följande strecksats läggas till:







  ”— | RO | Diverşi” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I bilaga A8 skall del B ändras på följande sätt:

a)

I den text som gäller fält 2 skall följande strecksats läggas till:

”—

RO

Diverşi”

| b) | I första stycket i den text som gäller fält 14 skall följande strecksats läggas till:







  ”— | RO | Expeditor” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I första stycket i den text som gäller fält 14 skall följande strecksats läggas till:

”—

RO

Expeditor”

| c) | I första stycket i den text som gäller fält 31 skall följande strecksats läggas till:







  ”— | RO | Vrac” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

I första stycket i den text som gäller fält 31 skall följande strecksats läggas till:

”—

RO

Vrac”

| 3. | I bilaga A9, i den text som gäller fält 51, skall följande kod införas i förteckningen mellan de tillämpliga koderna för Norge och Schweiz:






  ”Rumänien | RO” |
| --- | --- | --- |

3.

I bilaga A9, i den text som gäller fält 51, skall följande kod införas i förteckningen mellan de tillämpliga koderna för Norge och Schweiz:

”Rumänien

RO”

| 4. | Bilaga B1 skall ersättas med följande:

  ”BILAGA B1
  FÖRFARANDET FÖR GEMENSAM TRANSITERING/GEMENSKAPSTRANSITERING |
| --- | --- |

4.

Bilaga B1 skall ersättas med följande:

”BILAGA B1

FÖRFARANDET FÖR GEMENSAM TRANSITERING/GEMENSKAPSTRANSITERING

Image

Image

| 5. | Bilaga B2 skall ersättas med följande:

  ”BILAGA B2
  FÖRFARANDET FÖR GEMENSAM TRANSITERING/GEMENSKAPSTRANSITERING |
| --- | --- |

5.

Bilaga B2 skall ersättas med följande:

”BILAGA B2

FÖRFARANDET FÖR GEMENSAM TRANSITERING/GEMENSKAPSTRANSITERING

Image

Image

| 6. | Bilaga B4 skall ersättas med följande:

  ”BILAGA B4
  FÖRFARANDET FÖR GEMENSAM TRANSITERING/GEMENSKAPSTRANSITERING |
| --- | --- |

6.

Bilaga B4 skall ersättas med följande:

”BILAGA B4

FÖRFARANDET FÖR GEMENSAM TRANSITERING/GEMENSKAPSTRANSITERING

Image

Image

| 7. | I fält 7 i bilaga B5 skall ordet ”Rumänien” läggas till mellan orden ”Norge” och ”Schweiz”. |
| --- | --- |

7.

I fält 7 i bilaga B5 skall ordet ”Rumänien” läggas till mellan orden ”Norge” och ”Schweiz”.

| 8. | I fält 6 i bilaga B6 skall ordet ”Rumänien” läggas till mellan orden ”Norge” och ”Schweiz”. |
| --- | --- |

8.

I fält 6 i bilaga B6 skall ordet ”Rumänien” läggas till mellan orden ”Norge” och ”Schweiz”.

| 9. | I punkt 1.2.1 i bilaga B7 skall följande strecksats läggas till:







  ”— | RO | Validitate limitată” |
| --- | --- | --- | --- |

9.

I punkt 1.2.1 i bilaga B7 skall följande strecksats läggas till:

”—

RO

Validitate limitată”

---

| 10.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 324/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 324/107

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 december 2005

om vissa skyddsåtgärder i samband med misstanke om högpatogen aviär influensa i Ukraina

[delgivet med nr K(2005) 5385]

(Text av betydelse för EES)

(2005/883/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (1), särskilt artikel 22, och

av följande skäl:

| (1) | Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar, som orsakar dödlighet och störningar som snabbt kan nå epizootiska proportioner, vilket i sin tur kan utgöra ett allvarligt hot mot djur- och folkhälsan och starkt minska lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen. Det finns risk för att sjukdomsagenset förs in via internationell handel med levande fjäderfä och fjäderfäprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar, som orsakar dödlighet och störningar som snabbt kan nå epizootiska proportioner, vilket i sin tur kan utgöra ett allvarligt hot mot djur- och folkhälsan och starkt minska lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen. Det finns risk för att sjukdomsagenset förs in via internationell handel med levande fjäderfä och fjäderfäprodukter.

| (2) | Den 5 december 2005 underrättade Ukraina kommissionen om ett utbrott av aviär influensa. Det isolerade H5-viruset och den kliniska bilden ger anledning att misstänka att det rör sig om högpatogen aviär influensa, till dess att neuraminidastyp (N) och patogenitetsindex har bestämts. |
| --- | --- |

(2)

Den 5 december 2005 underrättade Ukraina kommissionen om ett utbrott av aviär influensa. Det isolerade H5-viruset och den kliniska bilden ger anledning att misstänka att det rör sig om högpatogen aviär influensa, till dess att neuraminidastyp (N) och patogenitetsindex har bestämts.

| (3) | Import från Ukraina av fåglar och fjäderfä samt produkter från dessa arter är inte tillåten, med undantag av andra levande fåglar än fjäderfä, obearbetade fjädrar och vissa bearbetade biprodukter inklusive bearbetade fjädrar som inte utgör något hot mot djurhälsan i gemenskapen. Import från Ukraina av andra levande fåglar än fjäderfä och sällskapsfåglar har upphävts till och med den 31 januari 2006 på grundval av beslut 2005/759/EG om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa i vissa tredjeländer och transport från tredjeländer av fåglar som åtföljer sin ägare (2) och beslut 2005/760/EG om vissa skyddsåtgärder när det gäller högpatogen aviär influensa i vissa tredjeländer för import av fåglar i fångenskap (3). |
| --- | --- |

(3)

Import från Ukraina av fåglar och fjäderfä samt produkter från dessa arter är inte tillåten, med undantag av andra levande fåglar än fjäderfä, obearbetade fjädrar och vissa bearbetade biprodukter inklusive bearbetade fjädrar som inte utgör något hot mot djurhälsan i gemenskapen. Import från Ukraina av andra levande fåglar än fjäderfä och sällskapsfåglar har upphävts till och med den 31 januari 2006 på grundval av beslut 2005/759/EG om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa i vissa tredjeländer och transport från tredjeländer av fåglar som åtföljer sin ägare (2) och beslut 2005/760/EG om vissa skyddsåtgärder när det gäller högpatogen aviär influensa i vissa tredjeländer för import av fåglar i fångenskap (3).

| (4) | Med tanke på den risk för djurhälsan som uppstår om sjukdomen skulle föras in i gemenskapen är det därför lämpligt att tillfälligt upphäva importen av obearbetade fjädrar från Ukraina. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på den risk för djurhälsan som uppstår om sjukdomen skulle föras in i gemenskapen är det därför lämpligt att tillfälligt upphäva importen av obearbetade fjädrar från Ukraina.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna skall tills vidare upphäva import av obearbetade fjädrar och delar av obearbetade fjädrar från Ukraina.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall säkerställa att sändningar av bearbetade fjädrar eller delar av bearbetade fjädrar (utom bearbetade dekorationsfjädrar, bearbetade fjädrar som medförs av resande för privat bruk eller leveranser av bearbetade fjädrar som sänts till privatpersoner för icke-industriellt bruk), som importeras från Ukrainas territorium, åtföljs av ett handelsdokument i vilket anges att de bearbetade fjädrarna eller delarna av dem har behandlats med ånga eller med någon annan metod som säkerställer att patogenen har inaktiverats.

Artikel 3

Medlemsstaterna skall genast vidta de åtgärder som behövs för att följa detta beslut och offentliggöra dessa åtgärder. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 4

Detta beslut skall tillämpas till och med den 31 maj 2006.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 24, 31.1.1998, s. 9. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1).

1

(2)  EUT L 285, 28.10.2005, s. 52.

2

(3)  EUT L 285, 28.10.2005, s. 60.

3

---