# Az Európai Unió L 298/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 298 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. november 15. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 298

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. november 15.

---

| Tartalom | | A Bíróság | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Eljárási szabályzatának módosítása | 1 |

Tartalom

A Bíróság

Oldal

*

Eljárási szabályzatának módosítása

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

A Bíróság

| 15.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/1

---

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK MÓDOSÍTÁSA

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 224. cikke ötödik albekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 140. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 63. cikkére;

tekintettel a Bíróság egyetértésére,

tekintettel a Tanács 2005. július 18-i és október 3-i jóváhagyására,

mivel:

| (1) | A tapasztalatok fényében indokolt az eljárási szabályzat egyes rendelkezéseinek módosítása, azok hatályának egyértelművé tétele vagy az eljárások lefolytatása hatékony megszervezésének követelményeihez való hozzáigazítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A tapasztalatok fényében indokolt az eljárási szabályzat egyes rendelkezéseinek módosítása, azok hatályának egyértelművé tétele vagy az eljárások lefolytatása hatékony megszervezésének követelményeihez való hozzáigazítása érdekében.

| (2) | A költségmentességről szóló rendelkezéseket hozzá kell igazítani a határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/8/EK tanácsi irányelv (1) rendelkezéseihez. |
| --- | --- |

(2)

A költségmentességről szóló rendelkezéseket hozzá kell igazítani a határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/8/EK tanácsi irányelv (1) rendelkezéseihez.

| (3) | Szabályozni kell a 2004. november 2-i 2004/752/EK, Euratom tanácsi határozattal (2) felállított, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének határozatai elleni fellebbezést, |
| --- | --- |

(3)

Szabályozni kell a 2004. november 2-i 2004/752/EK, Euratom tanácsi határozattal (2) felállított, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének határozatai elleni fellebbezést,

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK KÖVETKEZŐ MÓDOSÍTÁSÁT FOGADTA EL:

Első cikk

Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának 1991. május 2-i eljárási szabályzata (3), az 1994. szeptember 15-i (4), az 1995. február 17-i (5), az 1995. július 6-i (6), az 1997. március 12-i (7), az 1999. május 17-i (8), a 2000. december 6-i (9), a 2003. május 21-i (10), a 2004. április 19-i (11) és a 2004. április 21-i (12) módosításokkal a következőképpen módosul:

| 1) | A 7. cikk 1. § -a helyébe a következő szöveg lép:
  „1. §   A bírák közvetlenül a bírói karnak az EK-Szerződés 224. cikkében és az EAK-Szerződés 140. cikkében előírt részleges megújítását követően megválasztják maguk közül az Elsőfokú Bíróság elnökét hároméves időtartamra.”. |
| --- | --- |

1)

A 7. cikk 1. § -a helyébe a következő szöveg lép:

„1. §   A bírák közvetlenül a bírói karnak az EK-Szerződés 224. cikkében és az EAK-Szerződés 140. cikkében előírt részleges megújítását követően megválasztják maguk közül az Elsőfokú Bíróság elnökét hároméves időtartamra.”.

| 2) | A 9. cikk második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az Elsőfokú Bíróság elnökének és a tanácselnökök egyidejű távolléte vagy akadályoztatása esetén, illetve, ha tisztségük egyidejűleg betöltetlen, az elnök feladatait – a 6. cikkben megállapított rangsor szerint – másik bíró látja el.”. |
| --- | --- |

2)

A 9. cikk második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az Elsőfokú Bíróság elnökének és a tanácselnökök egyidejű távolléte vagy akadályoztatása esetén, illetve, ha tisztségük egyidejűleg betöltetlen, az elnök feladatait – a 6. cikkben megállapított rangsor szerint – másik bíró látja el.”.

| 3) | A 24. cikk 1. § -a helyébe a következő szöveg lép:
  „1. §   A Hivatalban a hivatalvezető felügyelete alatt nyilvántartást vezetnek, amelybe benyújtásuk sorrendjében bejegyeznek minden eljárási iratot és az ezekhez tartozó mellékleteket.”. |
| --- | --- |

3)

A 24. cikk 1. § -a helyébe a következő szöveg lép:

„1. §   A Hivatalban a hivatalvezető felügyelete alatt nyilvántartást vezetnek, amelybe benyújtásuk sorrendjében bejegyeznek minden eljárási iratot és az ezekhez tartozó mellékleteket.”.

| 4) | A 32. cikk 3. § -a a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Ha a nagytanácsban vagy az öt bíróból álló tanácsok valamelyikében az egyik bírónak a szóbeli szakasz megnyitását megelőző távolléte vagy akadályoztatása következtében a bírák száma nem éri el a 10. cikk § -ban előírtat, az adott tanács az Elsőfokú Bíróság elnöke által kijelölt bíróval egészül ki a bírák előírt számának helyreállítása érdekében.” |
| --- | --- |

4)

A 32. cikk 3. § -a a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ha a nagytanácsban vagy az öt bíróból álló tanácsok valamelyikében az egyik bírónak a szóbeli szakasz megnyitását megelőző távolléte vagy akadályoztatása következtében a bírák száma nem éri el a 10. cikk § -ban előírtat, az adott tanács az Elsőfokú Bíróság elnöke által kijelölt bíróval egészül ki a bírák előírt számának helyreállítása érdekében.”

| 5) | A 41. cikk 1. § -ának helyébe a következő szöveg lép:
  „1. §   Ha az Elsőfokú Bíróság úgy ítéli meg, hogy a tanácsadónak vagy ügyvédnek az Elsőfokú Bírósággal, az elnökkel, valamelyik bíróval vagy a hivatalvezetővel szemben tanúsított magatartása sérti az Elsőfokú Bíróság tekintélyét vagy a gondos igazságszolgáltatás követelményeit, illetve ha ez a tanácsadó vagy ügyvéd a feladatai ellátásának céljára biztosított jogaival visszaél, erről értesíti az érintettet. Az Elsőfokú Bíróság tájékozathatja erről az érintett tekintetében illetékes hatóságokat; az érintettnek megküldik az e hatóságoknak címzett levél másolatát.
  Ugyanezen indokok alapján az Elsőfokú Bíróság az érintett meghallgatását követően végzéssel bármikor kizárhatja az érintettet az eljárásból. Ez a végzés azonnal végrehajtható.” |
| --- | --- |

5)

A 41. cikk 1. § -ának helyébe a következő szöveg lép:

„1. §   Ha az Elsőfokú Bíróság úgy ítéli meg, hogy a tanácsadónak vagy ügyvédnek az Elsőfokú Bírósággal, az elnökkel, valamelyik bíróval vagy a hivatalvezetővel szemben tanúsított magatartása sérti az Elsőfokú Bíróság tekintélyét vagy a gondos igazságszolgáltatás követelményeit, illetve ha ez a tanácsadó vagy ügyvéd a feladatai ellátásának céljára biztosított jogaival visszaél, erről értesíti az érintettet. Az Elsőfokú Bíróság tájékozathatja erről az érintett tekintetében illetékes hatóságokat; az érintettnek megküldik az e hatóságoknak címzett levél másolatát.

Ugyanezen indokok alapján az Elsőfokú Bíróság az érintett meghallgatását követően végzéssel bármikor kizárhatja az érintettet az eljárásból. Ez a végzés azonnal végrehajtható.”

| 6) | A 43. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 6. § a következő mondattal egészül ki:
  „A 102. cikk (2) bekezdése nem alkalmazható e tíz napos határidőre.” |
| --- | --- | --- |

6)

A 43. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 6. § a következő mondattal egészül ki:

„A 102. cikk (2) bekezdése nem alkalmazható e tíz napos határidőre.”

| b) | a következő § -al egészül ki:
  „7. §   Az 1. § első albekezdésének és a 2–5. § -ok sérelme nélkül a Bíróság határozatban rögzítheti azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a hivatalhoz elektronikus úton eljuttatott beadvány eredeti példánynak minősül. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.” |
| --- | --- |

b)

a következő § -al egészül ki:

„7. §   Az 1. § első albekezdésének és a 2–5. § -ok sérelme nélkül a Bíróság határozatban rögzítheti azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a hivatalhoz elektronikus úton eljuttatott beadvány eredeti példánynak minősül. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.”

| 7) | A 46. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az 1. § első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A keresetlevél kézbesítését követő két hónapon belül az alperes ellenkérelmet terjeszt elő.” |
| --- | --- | --- |

7)

A 46. cikk a következőképpen módosul:

a)

az 1. § első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A keresetlevél kézbesítését követő két hónapon belül az alperes ellenkérelmet terjeszt elő.”

| b) | a 3. § helyébe a következő szöveg lép:
  „3. §   Az 1. § -ban megállapított határidőt az elnök az alperes indokolással ellátott kérelmére különleges körülmények esetén meghosszabbíthatja.” |
| --- | --- |

b)

a 3. § helyébe a következő szöveg lép:

„3. §   Az 1. § -ban megállapított határidőt az elnök az alperes indokolással ellátott kérelmére különleges körülmények esetén meghosszabbíthatja.”

| 8) | Az 50. cikk a következőképpen módosul






  a) | az egyetlen albekezdése 1. § -ra változik; |
| --- | --- | --- |

8)

Az 50. cikk a következőképpen módosul

a)

az egyetlen albekezdése 1. § -ra változik;

| b) | a következő § -al egészül ki:
  „2. §   Az egyesített ügyek feleinek – ideértve a beavatkozókat is – meghatalmazottai, tanácsadói vagy ügyvédei a Hivatalban betekinthetnek az egyéb érintett ügyek feleinek kézbesített eljárási iratokba. Az elnök ugyanakkor a fél kérelmére – e szabályzat 67. cikke 3. § -nak sérelme nélkül – megtagadhatja a titkos vagy bizalmas iratokba való betekintést.” |
| --- | --- |

b)

a következő § -al egészül ki:

„2. §   Az egyesített ügyek feleinek – ideértve a beavatkozókat is – meghatalmazottai, tanácsadói vagy ügyvédei a Hivatalban betekinthetnek az egyéb érintett ügyek feleinek kézbesített eljárási iratokba. Az elnök ugyanakkor a fél kérelmére – e szabályzat 67. cikke 3. § -nak sérelme nélkül – megtagadhatja a titkos vagy bizalmas iratokba való betekintést.”

| 9) | Az 55. cikk 1. § -a helyébe a következő szöveg lép:
  „1. §   Az Elsőfokú Bíróság az előtte folyamatban lévő ügyeket a bizonyításfelvételek lezárásának sorrendjében bírálja el. Ha a bizonyításfelvételt több ügyben egyszerre zárják le, a sorrend annak alapján kerül meghatározásra, hogy a keresetleveleket mikor jegyezték be a nyilvántartásba.” |
| --- | --- |

9)

Az 55. cikk 1. § -a helyébe a következő szöveg lép:

„1. §   Az Elsőfokú Bíróság az előtte folyamatban lévő ügyeket a bizonyításfelvételek lezárásának sorrendjében bírálja el. Ha a bizonyításfelvételt több ügyben egyszerre zárják le, a sorrend annak alapján kerül meghatározásra, hogy a keresetleveleket mikor jegyezték be a nyilvántartásba.”

| 10) | A 64. cikk 5. § -ának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „5. §   Ha a teljes ülésben vagy nagytanácsban eljáró Elsőfokú Bíróság pervezető intézkedéseket rendel el, és ezeket nem maga hajtja végre, ezzel a feladattal vagy azt a tanácsot bízza meg, amelynek az ügyet eredetileg kiosztották, vagy az előadó bírót.” |
| --- | --- |

10)

A 64. cikk 5. § -ának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„5. §   Ha a teljes ülésben vagy nagytanácsban eljáró Elsőfokú Bíróság pervezető intézkedéseket rendel el, és ezeket nem maga hajtja végre, ezzel a feladattal vagy azt a tanácsot bízza meg, amelynek az ügyet eredetileg kiosztották, vagy az előadó bírót.”

| 11) | A 67. cikk 1. § -ának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „1. §   Ha a teljes ülésben vagy nagytanácsban eljáró Elsőfokú Bíróság bizonyításfelvételt rendel el, és azt nem maga folytatja le, ezzel a feladattal vagy azt a tanácsot bízza meg, amelynek az ügyet eredetileg kiosztották, vagy az előadó bírót.” |
| --- | --- |

11)

A 67. cikk 1. § -ának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1. §   Ha a teljes ülésben vagy nagytanácsban eljáró Elsőfokú Bíróság bizonyításfelvételt rendel el, és azt nem maga folytatja le, ezzel a feladattal vagy azt a tanácsot bízza meg, amelynek az ügyet eredetileg kiosztották, vagy az előadó bírót.”

| 12) | A 76a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az 1. § második albekezdése a következő mondattal egészül ki:
  „E kérelemben jelezni lehet, hogy egyes jogalapok, érvek, illetve a keresetlevél vagy az ellenkérelem egyes részei csak akkor kerülnek ismertetésre, ha nem kerül sor gyorsított eljárásra; ilyenkor a kérelemhez csatolni kell a keresetlevél rövidített változatát, valamint a mellékletek jegyzékét, amelyeket kizárólag abban az esetben kell figyelembe venni, ha gyorsított eljárásra sor kerül.” |
| --- | --- | --- |

12)

A 76a. cikk a következőképpen módosul:

a)

az 1. § második albekezdése a következő mondattal egészül ki:

„E kérelemben jelezni lehet, hogy egyes jogalapok, érvek, illetve a keresetlevél vagy az ellenkérelem egyes részei csak akkor kerülnek ismertetésre, ha nem kerül sor gyorsított eljárásra; ilyenkor a kérelemhez csatolni kell a keresetlevél rövidített változatát, valamint a mellékletek jegyzékét, amelyeket kizárólag abban az esetben kell figyelembe venni, ha gyorsított eljárásra sor kerül.”

| b) | a 2. § a következőképpen módosul:






  (i) | az egyetlen albekezdés második albekezdésre változik; |
| --- | --- | --- |

b)

a 2. § a következőképpen módosul:

(i)

az egyetlen albekezdés második albekezdésre változik;

| (ii) | a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A 46. cikk 1. § -tól eltérve, ha a kérelmező fél az 1. § -nak megfelelően gyorsított eljárásban történő határozathozatal iránti kérelmet terjesztett elő, az ellenkérelem előterjesztésének határideje egy hónap. Ha az Elsőfokú Bíróság nem ad helyt e kérelemnek, az alperes az ellenkérelem benyújtására vagy – adott esetben – kiegészítésére további egy hónapot kap. Ezen albekezdés szerinti határidőket a 46. cikk 3. § -a alapján lehet meghosszabbítani.” |
| --- | --- |

(ii)

a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 46. cikk 1. § -tól eltérve, ha a kérelmező fél az 1. § -nak megfelelően gyorsított eljárásban történő határozathozatal iránti kérelmet terjesztett elő, az ellenkérelem előterjesztésének határideje egy hónap. Ha az Elsőfokú Bíróság nem ad helyt e kérelemnek, az alperes az ellenkérelem benyújtására vagy – adott esetben – kiegészítésére további egy hónapot kap. Ezen albekezdés szerinti határidőket a 46. cikk 3. § -a alapján lehet meghosszabbítani.”

| c) | a következő § -al egészül ki:
  „4. §   Az Elsőfokú Bíróság gyorsított eljárást elrendelő határozata feltételeket szabhat a felek beadványainak terjedelmére és előterjesztésére, az eljárás későbbi lefolytatására vagy az Elsőfokú Bíróság által elbírálandó jogalapokra és érvekre vonatkozóan.
  Ha a fél e feltételek valamelyikét nem teljesíti, a gyorsított eljárásban történő határozathozatalt elrendelő határozatot vissza lehet vonni. Az eljárás ez esetben a szokásos eljárás szabályai szerint folyik.” |
| --- | --- |

c)

a következő § -al egészül ki:

„4. §   Az Elsőfokú Bíróság gyorsított eljárást elrendelő határozata feltételeket szabhat a felek beadványainak terjedelmére és előterjesztésére, az eljárás későbbi lefolytatására vagy az Elsőfokú Bíróság által elbírálandó jogalapokra és érvekre vonatkozóan.

Ha a fél e feltételek valamelyikét nem teljesíti, a gyorsított eljárásban történő határozathozatalt elrendelő határozatot vissza lehet vonni. Az eljárás ez esetben a szokásos eljárás szabályai szerint folyik.”

| 13) | A 93. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „93. cikk
  1. §   Az Elsőfokú Bíróság pénztára és adósai a fizetési kötelezettségeiket euróban teljesítik.
  2. §   Ha a megtérítendő költségek nem euróban keletkeztek, vagy ha a kifizetésre okot adó cselekmények olyan országban történtek, amelynek nem az euró a pénzneme, a valutákat az Európai Központi Bank által meghatározott, a kifizetés napján érvényes hivatalos árfolyamon kell átváltani.” |
| --- | --- |

13)

A 93. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„93. cikk

1. §   Az Elsőfokú Bíróság pénztára és adósai a fizetési kötelezettségeiket euróban teljesítik.

2. §   Ha a megtérítendő költségek nem euróban keletkeztek, vagy ha a kifizetésre okot adó cselekmények olyan országban történtek, amelynek nem az euró a pénzneme, a valutákat az Európai Központi Bank által meghatározott, a kifizetés napján érvényes hivatalos árfolyamon kell átváltani.”

| 14) | A II. Cím 7. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:
  „7. fejezet
  KÖLTSÉGMENTESSÉG
  94. cikk
  1. §   Az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférés céljából az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásokban az alábbi szabályok szerint lehet biztosítani a költségmentességet.
  A költségmentesség teljes egészében vagy részben fedezi a jogsegély és az Elsőfokú Bíróság előtti képviselet költségeit. E költségek az Elsőfokú Bíróság pénztárát terhelik.
  2. §   Az a természetes személy, aki gazdasági helyzeténél fogva teljes egészében vagy részben képtelen az 1. § szerinti költségek viselésére, költségmentességben részesülhet.
  A gazdasági helyzetet olyan objektív tényezők fényében értékelik, mint például a jövedelem, a tőke vagy a családi állapot.
  3. §   Költségmentességnek nincs helye nyilvánvalóan elfogadhatatlan vagy nyilvánvalóan megalapozatlan kereset esetében.
  95. cikk
  1. §   Költségmentességet a kereset benyújtását megelőzően vagy azt követően is lehet kérni.
  A kérelem benyújtásánál nem kötelező az ügyvédi képviselet.
  2. §   A kérelemhez csatolni kell a kérelmező gazdasági helyzetének értékelését lehetővé tévő minden információt és igazoló iratot, mint például illetékes nemzeti hatóság által kiállított, e gazdasági helyzetet tanúsító okiratot.
  Ha a kérelmet a kereset benyújtását megelőzően terjesztik elő, a kérelmezőnek röviden le kell írnia a kereset tárgyát, a tényállást és a keresetet alátámasztó érveket. A kérelemhez csatolni kell az ezeket igazoló iratokat.
  3. §   A 150. cikknek megfelelően az Elsőfokú Bíróság előírhatja, hogy a költségmentesség iránti kérelem benyújtásához nyomtatvány használata kötelező.
  96. cikk
  1. §   A költségmentesség iránti kérelemről való döntéshozatal előtt az Elsőfokú Bíróság felkéri a másik felet írásbeli észrevételeinek előterjesztésére – kivéve, ha az előterjesztett tények alapján megállapítható, hogy a 94. cikk 2. § -a szerinti feltételek nem teljesülnek, vagy hogy a 3. § szerinti feltételek teljesülnek.
  2. §   A költségmentesség iránti kérelemről az elnök végzéssel határoz. Az elnök a kérdést az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja.
  A költségmentességet megtagadó végzést indokolni kell.
  3. §   A költségmentességet biztosító végzésben az érdekelt képviseletének ellátására ügyvédet jelölnek ki.
  Ha maga az érdekelt nem javasolt ügyvédet, vagy ha választása nem fogadható el, a hivatalvezető a költségmentességet biztosító végzést és a kérelem másolati példányát megküldi az érintett állam – a Bíróság eljárási szabályzata kiegészítő szabályzatának II. melléklete szerinti – hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságának. A kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet e hatóság által megküldött javaslatok figyelembevételével jelölik ki.
  A költségmentességet biztosító végzés meghatározhatja az érdekelt képviseletét ellátó ügyvédnek biztosítandó összeget vagy azt a felső összeghatárt, amelyet az ügyvéd költségei és tiszteletdíja elvileg nem haladhat meg. Emellett – az érdekelt gazdasági helyzetét figyelembe véve – előírhatja azt, hogy az érdekelt is járuljon hozzá a 94. cikk 1. § -a szerinti költségekhez.
  4. §   A költségmentesség iránti kérelem benyújtása felfüggeszti a keresetindítás határidejét a kérelemről hozott végzés vagy – a 3. § második albekezdése szerinti esetekben – a kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet kijelölő végzés közléséig.
  5. §   Ha az eljárás során a költségmentesség engedélyezése alapjául szolgáló körülmények megváltoznak, az elnök hivatalból vagy kérelemre – az érdekelt meghallgatását követően – visszavonhatja a költségmentességet. Az elnök a kérdést az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja.
  A költségmentességet visszavonó végzést indokolni kell.
  6. §   E cikk alapján hozott végzések ellen fellebbezésnek nincs helye.
  97. cikk
  1. §   A költségmentesség engedélyezése esetén az elnök – az érdekelt ügyvédjének kérelmére – az ügyvéd számára előleget utaltathat.
  2. §   Ha az eljárást befejező határozat értelmében a költségmentesség kedvezményezettje viseli a saját költségeit, az elnök fellebbezéssel meg nem támadható, indokolt végzéssel meghatározza az ügyvéd költségeinek és tiszteletdíjának összegét, amely az Elsőfokú Bíróság pénztárát terheli. Az elnök a kérdést az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja.
  3. §   Ha az eljárást befejező határozatban az Elsőfokú Bíróság egy másik felet kötelezett a költségmentesség kedvezményezettje költségeinek viselésére, e másik fél téríti meg az Elsőfokú Bíróság pénztárának a költségmentesség címén megelőlegezett összegeket.
  Kifogásolás esetén, illetve ha a fél az összegek megtérítése iránti hivatalvezetői kérelemnek nem tesz eleget, az elnök fellebbezéssel meg nem támadható, indokolt végzéssel határoz. Az elnök a kérdést az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja.
  4. §   Amennyiben a költségmentesség kedvezményezettje pert veszít, az Elsőfokú Bíróság, ha az a méltányosság alapján indokolt, az eljárást befejező határozatban a költségekről szólva elrendelheti, hogy a másik vagy a többi fél viselje saját költségeit, vagy hogy ezeket a költségeket az Elsőfokú Bíróság pénztára – költségmentesség címén – teljes egészében vagy részben vállalja át.” |
| --- | --- |

14)

A II. Cím 7. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:

„7. fejezet

KÖLTSÉGMENTESSÉG

94. cikk

1. §   Az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférés céljából az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásokban az alábbi szabályok szerint lehet biztosítani a költségmentességet.

A költségmentesség teljes egészében vagy részben fedezi a jogsegély és az Elsőfokú Bíróság előtti képviselet költségeit. E költségek az Elsőfokú Bíróság pénztárát terhelik.

2. §   Az a természetes személy, aki gazdasági helyzeténél fogva teljes egészében vagy részben képtelen az 1. § szerinti költségek viselésére, költségmentességben részesülhet.

A gazdasági helyzetet olyan objektív tényezők fényében értékelik, mint például a jövedelem, a tőke vagy a családi állapot.

3. §   Költségmentességnek nincs helye nyilvánvalóan elfogadhatatlan vagy nyilvánvalóan megalapozatlan kereset esetében.

95. cikk

1. §   Költségmentességet a kereset benyújtását megelőzően vagy azt követően is lehet kérni.

A kérelem benyújtásánál nem kötelező az ügyvédi képviselet.

2. §   A kérelemhez csatolni kell a kérelmező gazdasági helyzetének értékelését lehetővé tévő minden információt és igazoló iratot, mint például illetékes nemzeti hatóság által kiállított, e gazdasági helyzetet tanúsító okiratot.

Ha a kérelmet a kereset benyújtását megelőzően terjesztik elő, a kérelmezőnek röviden le kell írnia a kereset tárgyát, a tényállást és a keresetet alátámasztó érveket. A kérelemhez csatolni kell az ezeket igazoló iratokat.

3. §   A 150. cikknek megfelelően az Elsőfokú Bíróság előírhatja, hogy a költségmentesség iránti kérelem benyújtásához nyomtatvány használata kötelező.

96. cikk

1. §   A költségmentesség iránti kérelemről való döntéshozatal előtt az Elsőfokú Bíróság felkéri a másik felet írásbeli észrevételeinek előterjesztésére – kivéve, ha az előterjesztett tények alapján megállapítható, hogy a 94. cikk 2. § -a szerinti feltételek nem teljesülnek, vagy hogy a 3. § szerinti feltételek teljesülnek.

2. §   A költségmentesség iránti kérelemről az elnök végzéssel határoz. Az elnök a kérdést az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja.

A költségmentességet megtagadó végzést indokolni kell.

3. §   A költségmentességet biztosító végzésben az érdekelt képviseletének ellátására ügyvédet jelölnek ki.

Ha maga az érdekelt nem javasolt ügyvédet, vagy ha választása nem fogadható el, a hivatalvezető a költségmentességet biztosító végzést és a kérelem másolati példányát megküldi az érintett állam – a Bíróság eljárási szabályzata kiegészítő szabályzatának II. melléklete szerinti – hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságának. A kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet e hatóság által megküldött javaslatok figyelembevételével jelölik ki.

A költségmentességet biztosító végzés meghatározhatja az érdekelt képviseletét ellátó ügyvédnek biztosítandó összeget vagy azt a felső összeghatárt, amelyet az ügyvéd költségei és tiszteletdíja elvileg nem haladhat meg. Emellett – az érdekelt gazdasági helyzetét figyelembe véve – előírhatja azt, hogy az érdekelt is járuljon hozzá a 94. cikk 1. § -a szerinti költségekhez.

4. §   A költségmentesség iránti kérelem benyújtása felfüggeszti a keresetindítás határidejét a kérelemről hozott végzés vagy – a 3. § második albekezdése szerinti esetekben – a kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet kijelölő végzés közléséig.

5. §   Ha az eljárás során a költségmentesség engedélyezése alapjául szolgáló körülmények megváltoznak, az elnök hivatalból vagy kérelemre – az érdekelt meghallgatását követően – visszavonhatja a költségmentességet. Az elnök a kérdést az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja.

A költségmentességet visszavonó végzést indokolni kell.

6. §   E cikk alapján hozott végzések ellen fellebbezésnek nincs helye.

97. cikk

1. §   A költségmentesség engedélyezése esetén az elnök – az érdekelt ügyvédjének kérelmére – az ügyvéd számára előleget utaltathat.

2. §   Ha az eljárást befejező határozat értelmében a költségmentesség kedvezményezettje viseli a saját költségeit, az elnök fellebbezéssel meg nem támadható, indokolt végzéssel meghatározza az ügyvéd költségeinek és tiszteletdíjának összegét, amely az Elsőfokú Bíróság pénztárát terheli. Az elnök a kérdést az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja.

3. §   Ha az eljárást befejező határozatban az Elsőfokú Bíróság egy másik felet kötelezett a költségmentesség kedvezményezettje költségeinek viselésére, e másik fél téríti meg az Elsőfokú Bíróság pénztárának a költségmentesség címén megelőlegezett összegeket.

Kifogásolás esetén, illetve ha a fél az összegek megtérítése iránti hivatalvezetői kérelemnek nem tesz eleget, az elnök fellebbezéssel meg nem támadható, indokolt végzéssel határoz. Az elnök a kérdést az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja.

4. §   Amennyiben a költségmentesség kedvezményezettje pert veszít, az Elsőfokú Bíróság, ha az a méltányosság alapján indokolt, az eljárást befejező határozatban a költségekről szólva elrendelheti, hogy a másik vagy a többi fél viselje saját költségeit, vagy hogy ezeket a költségeket az Elsőfokú Bíróság pénztára – költségmentesség címén – teljes egészében vagy részben vállalja át.”

| 15) | A 113. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „113. cikk
  Az Elsőfokú Bíróság hivatalból a felek meghallgatását követően bármikor határozhat arról, hogy a kereset eljárásgátló okok fennállása miatt nem elfogadhatatlan-e, illetve megállapíthatja, hogy a kereset okafogyottá vált, és már nincs szükség határozathozatalra; ezt a határozatát a 114. cikk 3. és 4. § -ának megfelelően hozza meg.” |
| --- | --- |

15)

A 113. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„113. cikk

Az Elsőfokú Bíróság hivatalból a felek meghallgatását követően bármikor határozhat arról, hogy a kereset eljárásgátló okok fennállása miatt nem elfogadhatatlan-e, illetve megállapíthatja, hogy a kereset okafogyottá vált, és már nincs szükség határozathozatalra; ezt a határozatát a 114. cikk 3. és 4. § -ának megfelelően hozza meg.”

| 16) | A 114. cikk 2. § -a helyébe a következő szöveg lép:
  „2. §   Közvetlenül a kérelmet tartalmazó beadvány benyújtását követően az elnök határidőt állapít meg, amelyen belül a másik fél írásban előterjesztheti kérelmeit, valamint ténybeli és jogi érveit.” |
| --- | --- |

16)

A 114. cikk 2. § -a helyébe a következő szöveg lép:

„2. §   Közvetlenül a kérelmet tartalmazó beadvány benyújtását követően az elnök határidőt állapít meg, amelyen belül a másik fél írásban előterjesztheti kérelmeit, valamint ténybeli és jogi érveit.”

| 17) | A következő címmel egészül ki:
  „V. CÍM
  AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKÉNEK HATÁROZATAI ELLENI FELLEBBEZÉSEK
  137. cikk
  1. §   A fellebbezés az Elsőfokú Bíróság vagy a Közszolgálati Törvényszék Hivatalába benyújtott keresetlevéllel történik.
  2. §   A Közszolgálati Törvényszék Hivatala haladéktalanul megküldi az Elsőfokú Bíróság Hivatala számára az elsőfokú eljárás aktáját és – adott esetben – a fellebbezést.
  138. cikk
  1. §   A fellebbezés a következőket tartalmazza:






  a) | a fellebbező – kérelmező fél – neve és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- | --- |

17)

A következő címmel egészül ki:

„V. CÍM

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKÉNEK HATÁROZATAI ELLENI FELLEBBEZÉSEK

137. cikk

1. §   A fellebbezés az Elsőfokú Bíróság vagy a Közszolgálati Törvényszék Hivatalába benyújtott keresetlevéllel történik.

2. §   A Közszolgálati Törvényszék Hivatala haladéktalanul megküldi az Elsőfokú Bíróság Hivatala számára az elsőfokú eljárás aktáját és – adott esetben – a fellebbezést.

138. cikk

1. §   A fellebbezés a következőket tartalmazza:

a)

a fellebbező – kérelmező fél – neve és lakóhelye vagy székhelye;

| b) | a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárás egyéb feleinek megjelölése; |
| --- | --- |

b)

a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárás egyéb feleinek megjelölése;

| c) | a felhozott jogalapok és jogi érvek; |
| --- | --- |

c)

a felhozott jogalapok és jogi érvek;

| d) | a kérelmező fél kérelmei. |
| --- | --- |

d)

a kérelmező fél kérelmei.

E szabályzat 43. cikke és 44. cikkének 2. és 3. § -a megfelelően alkalmazandó a fellebbezésekre.

2. §   A Közszolgálati Törvényszék fellebbezéssel megtámadott határozatát mellékelni kell a fellebbezéshez. A fellebbezés megjelöli azt a napot, amelyen a fellebbezéssel megtámadott határozatot a kérelmező félnek kézbesítették.

3. §   Ha a fellebbezés nem felel meg a 44. cikk 3. § -nak vagy e cikk 2. § -nak, e szabályzat 44. cikkének 6. § -a megfelelően alkalmazandó.

139. cikk

1. §   A fellebbezési kérelmek arra irányulhatnak, hogy:

| a) | egészben vagy részben helyezzék hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék határozatát; |
| --- | --- |

a)

egészben vagy részben helyezzék hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék határozatát;

| b) | egészben vagy részben adjanak helyt az első fokon előterjesztett kérelmeknek; új kérelmeket azonban nem lehet előterjeszteni. |
| --- | --- |

b)

egészben vagy részben adjanak helyt az első fokon előterjesztett kérelmeknek; új kérelmeket azonban nem lehet előterjeszteni.

2. §   A Közszolgálati Törvényszék előtti jogvita tárgyát a fellebbezésben nem lehet megváltoztatni.

140. cikk

A fellebbezést kézbesítik a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárásban részt vett valamennyi fél részére. E szabályzat 45. cikke megfelelően alkalmazandó.

141. cikk

1. §   A fellebbezés kézbesítésétől számított két hónapon belül a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárásban részt vevő felek válaszbeadványt nyújthatnak be. A válaszadás határideje nem hosszabbítható meg.

2. §   A válaszbeadvány a következőket tartalmazza:

| a) | a benyújtó fél neve és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- |

a)

a benyújtó fél neve és lakóhelye vagy székhelye;

| b) | a nap, amikor a fellebbezést kézbesítették részére; |
| --- | --- |

b)

a nap, amikor a fellebbezést kézbesítették részére;

| c) | a felhozott jogalapok és jogi érvek; |
| --- | --- |

c)

a felhozott jogalapok és jogi érvek;

| d) | a kérelmek. |
| --- | --- |

d)

a kérelmek.

E szabályzat 43. cikke és 44. cikkének 2. § és 3. § -a megfelelően alkalmazandó.

142. cikk

1. §   A válaszbeadvány kérelmei arra irányulhatnak, hogy:

| a) | egészben vagy részben utasítsák el a fellebbezést, illetve egészben vagy részben helyezzék hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék határozatát; |
| --- | --- |

a)

egészben vagy részben utasítsák el a fellebbezést, illetve egészben vagy részben helyezzék hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék határozatát;

| b) | egészben vagy részben adjanak helyt az első fokon előterjesztett kérelmeknek; új kérelmeket azonban nem lehet előterjeszteni. |
| --- | --- |

b)

egészben vagy részben adjanak helyt az első fokon előterjesztett kérelmeknek; új kérelmeket azonban nem lehet előterjeszteni.

2. §   A Közszolgálati Törvényszék előtti jogvita tárgyát a válaszbeadványban nem lehet megváltoztatni.

143. cikk

1. §   A fellebbezést és a válaszbeadványt ki lehet egészíteni válasszal és viszonválasszal, ha az elnök – a kérelmező félnek a válasz vagy viszonválasz kézbesítésétől számított hét napon belül előterjesztett kérelmére – úgy ítéli meg, hogy szükség van a válaszra, és azt kifejezetten engedélyezi abból a célból, hogy lehetővé tegye a kérelmező fél számára álláspontjának előterjesztését, vagy hogy előkészítse a fellebbezésről szóló határozatot. Az elnök állapítja meg azt a határidőt, amelyen belül a választ elő kell terjeszteni és azt a határidőt, amelyen belül e beadvány kézbesítését követően viszonválaszt lehet előterjeszteni.

2. §   Ha a válaszbeadvány kérelmei a Közszolgálati Törvényszék határozatának teljes vagy részleges hatályon kívül helyezésére irányulnak olyan jogalap alapján, amelyet a fellebbezésben nem hoztak fel, a kérdéses válaszbeadvány kézbesítésétől számított két hónapon belül a kérelmező fél vagy bármely más fél erre a jogalapra korlátozódó választ terjeszthet elő. Az 1. § alkalmazandó az ilyen választ követő valamennyi kiegészítő beadványra.

144. cikk

A következő rendelkezésekre is figyelemmel, e szabályzat 48. cikkének 2. § -a, 49., 50. cikke, 51. cikkének 1. § -a, 52., 55–64., 76a.–110. cikke, 115. cikkének 2. és 3. § -a, 116., 123–127. és 129. cikke megfelelően alkalmazandó az Elsőfokú Bíróság előtti olyan eljárásban, amelynek tárgya a Közszolgálati Törvényszék határozata ellen előterjesztett fellebbezés.

145. cikk

Ha a fellebbezés teljes egészében vagy részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, illetve nyilvánvalóan megalapozatlan, az Elsőfokú Bíróság – az előadó bíró jelentése alapján és a főtanácsnok meghallgatását követően – indokolt végzéssel teljes egészében vagy részben bármikor elutasíthatja a fellebbezést.

146. cikk

Az e szabályzat 141. cikke 1. § -ában és – adott esetben – 143. cikke 1. és 2. § -ában említett beadványok benyújtása után az Elsőfokú Bíróság – az előadó bíró jelentése alapján, a főtanácsnok és a felek meghallgatását követően – az eljárás szóbeli szakaszának mellőzésével határozhat a fellebbezésről – kivéve, ha a fél kérelmet terjeszt elő, amelyben felsorolja azokat az okokat, amelyek miatt meghallgatását kéri. A kérelmet attól számított egy hónapon belül kell előterjeszteni, hogy a felet az írásbeli szakasz lezárásáról értesítették. Ezt a határidőt az elnök meghosszabbíthatja.

147. cikk

Az 52. cikk szerinti jelentést az e szabályzat 141. cikkének 1. § -ában és – adott esetben – 143. cikkének 1. és 2. § -ában említett beadványok benyújtása után terjesztik az Elsőfokú Bíróság elé. Ugyanez az eljárás alkalmazandó a benyújtásra előírt határidő letelte után akkor is, ha ilyen beadványokat nem nyújtottak be.

148. cikk

Ha a fellebbezés megalapozatlan, vagy ha a fellebbezés megalapozott, és az Elsőfokú Bíróság maga hoz az ügyben határozatot, az Elsőfokú Bíróság határoz a költségekről.

E szabályzat 88. cikke csak az intézmények által előterjesztett fellebbezésekre alkalmazható.

E szabályzat 87. cikkének 2. § -tól eltérve az Elsőfokú Bíróság, valamelyik intézmény tisztviselője vagy egyéb alkalmazottja által előterjesztett fellebbezés esetén – amennyiben méltányosnak tartja – elrendelheti a költségeknek a felek közötti megosztását.

Ha a fellebbezést visszavonják, a 87. cikk 5. § -a megfelelően alkalmazandó.

149. cikk

A fellebbezési eljárásban az Elsőfokú Bírósághoz intézett beavatkozási kérelmet a 24. cikk 6. § -ában említett közzétételtől számított egy hónapos határidőn belül kell előterjeszteni.”

| 18) | A 136a. cikk számozása 150. cikkre, a 137. cikk számozása pedig a 151. cikkre változik. |
| --- | --- |

18)

A 136a. cikk számozása 150. cikkre, a 137. cikk számozása pedig a 151. cikkre változik.

2. cikk

Az eljárási szabályzat ezen módosításait, amelyek a szabályzat 35. cikkének 1. § -ában említett nyelveken hitelesek, az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. E módosítások – az 1. cikk 17) és 18) pontja kivételével – a kihirdetésüket követő második hónap első napján lépnek hatályba.

Az 1. cikk 17) és 18) pontja a Bíróság alapokmánya I. melléklete 1. cikkének hatálybalépésekor lép hatályba, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének felállításáról szóló, 2004. november 2-i 2004/752/EK, Euratom tanácsi határozat 4. cikke második albekezdésének megfelelően.

Luxemburg 2005. október 12.

Hivatalvezetö

E. COULON

Elnök

B. VESTERDORF

---

(1)  HL L 26., 2003.1.31., 41. o.

1

(2)  HL L 333., 2004.11.9., 7. o.

2

(3)  HL L 136., 1991.5.30., 1. o.

3

(4)  HL L 249., 1994.9.24., 17. o.

4

(5)  HL L 44., 1995.2.28., 64. o.

5

(6)  HL L 172., 1995.7.22., 3. o.

6

(7)  HL L 103., 1997.4.19., 6. o.

7

(8)  HL L 135., 1999.5.29., 92. o.

8

(9)  HL L 322., 2000.12.19., 4. o.

9

(10)  HL L 147., 2003.6.14., 22. o.

10

(11)  HL L 132., 2004.4.29., 3. o.

11

(12)  HL L 127., 2004.4.29., 108. o.

12

---