# Официален вестник C 341/24 а

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 341 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6424 август 2021 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 341

Издание на български език

Информация и известия

Година 6424 август 2021 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 561-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – JDE62 – Interactio, 9.6.2021 г. – 10.6.2021 г. |
| 2021/C 341/01 | Резолюция относно „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Европейската комисия за 2022 г. въз основа на работата на ad hoc групата Принос на ЕИСК към работната програма на Европейската комисия за 2022 г. | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 561-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – JDE62 – Interactio, 9.6.2021 г. – 10.6.2021 г. |
| 2021/C 341/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към кръгови обществени поръчки (становище по собствена инициатива) | 16 |
| 2021/C 341/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Не може да има Зелен пакт без социален пакт (становище по собствена инициатива) | 23 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

561-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – JDE62 – Interactio, 9.6.2021 г. – 10.6.2021 г.

2021/C 341/01

Резолюция относно „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Европейската комисия за 2022 г. въз основа на работата на ad hoc групата Принос на ЕИСК към работната програма на Европейската комисия за 2022 г.

ad hoc

1

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

561-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – JDE62 – Interactio, 9.6.2021 г. – 10.6.2021 г.

2021/C 341/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към кръгови обществени поръчки (становище по собствена инициатива)

16

2021/C 341/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Не може да има Зелен пакт без социален пакт (становище по собствена инициатива)

23

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 561-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – JDE62 – Interactio, 9.6.2021 г. – 10.6.2021 г. |
| 2021/C 341/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата Хоризонт Европа(COM(2021) 87 final — 2021/0048(NLE) | 29 |
| 2021/C 341/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Съюза в Европейското партньорство в областта на метрологията, осъществявано съвместно от няколко държави членки(COM(2021) 89 final — 2021/0049 COD) | 34 |
| 2021/C 341/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1628 по отношение на преходните разпоредби за някои видове техника, оборудвана с двигатели с мощност в диапазона между 56 kW и 130 kW, както и над 300 kW, с цел да се преодолее въздействието на кризата с COVID-19(COM(2021) 254 final — 2021/0129 (COD) | 39 |
| 2021/C 341/07 | Становище на Европейския икономически и социален съюз относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта(COM(2021) 32 final) | 41 |
| 2021/C 341/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за подобряване на прилагането на Хартата на основните права в ЕС(COM (2020) 711 final) | 50 |
| 2021/C 341/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Плана за действие за европейската демокрация(COM(2020) 790 final) | 56 |
| 2021/C 341/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/794 по отношение на сътрудничеството на Европол с частноправни субекти, обработването на лични данни от Европол в подкрепа на наказателни разследвания и ролята на Европол в областта на научните изследвания и иновациите(COM(2020) 796 final — 2020/0349 (COD) | 66 |
| 2021/C 341/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Стратегията на ЕС за Съюза на сигурност(COM(2020) 605 final) — Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Програма за борба с тероризма за ЕС: предвиждане, предотвратяване, защита, ответни действия(COM(2020) 795 final) | 71 |
| 2021/C 341/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Европейски план за борба с рака(COM (2021) 44 final) | 76 |
| 2021/C 341/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за укрепване на прилагането на принципа за равно заплащане на жените и мъжете за равен труд или за труд с равна стойност чрез прозрачност в заплащането и механизми за контрол на прилагането(COM(2021)93 final — 2021/0050 (COD) | 84 |
| 2021/C 341/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Работен документ на службите на Комисията — Оценка на Бялата книга Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите[SWD(2020) 410 final] | 100 |
| 2021/C 341/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в зоната на компетентност на Комисията по рибата тон в Индийския океан, и за изменение на регламенти (ЕО) No 1936/2001, (ЕО) No 1984/2003 и (ЕО) No 520/2007 на Съвета (COM(2021) 113 final — 2021/0058 (COD) | 106 |
| 2021/C 341/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/625 по отношение на официалния контрол на животни и продукти от животински произход, изнасяни от трети държави за Съюза, за да се гарантира спазването на забраната на някои видове употреба на антимикробни средства (COM(2021) 108 final — 2021/0055 (COD) | 107 |
| 2021/C 341/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за опазване и управление, приложими в зоната на компетентност на Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централен Тихи океан, и за изменение на Регламент (ЕО) No 520/2007 на Съвета (COM(2021) 198 final — 2021/0103 (COD) | 108 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

561-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – JDE62 – Interactio, 9.6.2021 г. – 10.6.2021 г.

2021/C 341/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата Хоризонт Европа(COM(2021) 87 final — 2021/0048(NLE)

(COM(2021) 87 final — 2021/0048(NLE)

29

2021/C 341/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Съюза в Европейското партньорство в областта на метрологията, осъществявано съвместно от няколко държави членки(COM(2021) 89 final — 2021/0049 COD)

(COM(2021) 89 final — 2021/0049 COD)

34

2021/C 341/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1628 по отношение на преходните разпоредби за някои видове техника, оборудвана с двигатели с мощност в диапазона между 56 kW и 130 kW, както и над 300 kW, с цел да се преодолее въздействието на кризата с COVID-19(COM(2021) 254 final — 2021/0129 (COD)

(COM(2021) 254 final — 2021/0129 (COD)

39

2021/C 341/07

Становище на Европейския икономически и социален съюз относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта(COM(2021) 32 final)

(COM(2021) 32 final)

41

2021/C 341/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за подобряване на прилагането на Хартата на основните права в ЕС(COM (2020) 711 final)

(COM (2020) 711 final)

50

2021/C 341/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Плана за действие за европейската демокрация(COM(2020) 790 final)

(COM(2020) 790 final)

56

2021/C 341/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/794 по отношение на сътрудничеството на Европол с частноправни субекти, обработването на лични данни от Европол в подкрепа на наказателни разследвания и ролята на Европол в областта на научните изследвания и иновациите(COM(2020) 796 final — 2020/0349 (COD)

(COM(2020) 796 final — 2020/0349 (COD)

66

2021/C 341/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Стратегията на ЕС за Съюза на сигурност(COM(2020) 605 final) — Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Програма за борба с тероризма за ЕС: предвиждане, предотвратяване, защита, ответни действия(COM(2020) 795 final)

(COM(2020) 605 final)

(COM(2020) 795 final)

71

2021/C 341/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Европейски план за борба с рака(COM (2021) 44 final)

(COM (2021) 44 final)

76

2021/C 341/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за укрепване на прилагането на принципа за равно заплащане на жените и мъжете за равен труд или за труд с равна стойност чрез прозрачност в заплащането и механизми за контрол на прилагането(COM(2021)93 final — 2021/0050 (COD)

(COM(2021)93 final — 2021/0050 (COD)

84

2021/C 341/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Работен документ на службите на Комисията — Оценка на Бялата книга Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите[SWD(2020) 410 final]

[SWD(2020) 410 final]

100

2021/C 341/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в зоната на компетентност на Комисията по рибата тон в Индийския океан, и за изменение на регламенти (ЕО) No 1936/2001, (ЕО) No 1984/2003 и (ЕО) No 520/2007 на Съвета (COM(2021) 113 final — 2021/0058 (COD)

(COM(2021) 113 final — 2021/0058 (COD)

106

2021/C 341/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/625 по отношение на официалния контрол на животни и продукти от животински произход, изнасяни от трети държави за Съюза, за да се гарантира спазването на забраната на някои видове употреба на антимикробни средства (COM(2021) 108 final — 2021/0055 (COD)

(COM(2021) 108 final — 2021/0055 (COD)

107

2021/C 341/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за опазване и управление, приложими в зоната на компетентност на Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централен Тихи океан, и за изменение на Регламент (ЕО) No 520/2007 на Съвета (COM(2021) 198 final — 2021/0103 (COD)

(COM(2021) 198 final — 2021/0103 (COD)

108

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

561-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – JDE62 – Interactio, 9.6.2021 г. – 10.6.2021 г.

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/1

---

Резолюция относно „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Европейската комисия за 2022 г. въз основа на работата на ad hoc групата „Принос на ЕИСК към работната програма на Европейската комисия за 2022 г.“

(2021/C 341/01)

| Докладчици: | Мария МИНЧЕВА


  Stefano PALMIERI


  Jan DIRX |
| --- | --- |

Докладчици:

Мария МИНЧЕВА

Stefano PALMIERI

Jan DIRX

На своята пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юни 2021 г. (заседание на 9 юни), Европейският икономически и социален комитет прие настоящата резолюция със 175 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Въведение

| 1.1. | Както ЕИСК вече отбеляза, от работната програма на Европейската комисия за 2021 г. става ясно, че шестте основни амбициозни цели, избрани от Комисията („Европейски зелен пакт“, „Европа, подготвена за цифровата ера“, „Икономика, която работи за хората“, „По-силна Европа на световната сцена“, „Насърчаване на нашия европейски начин на живот“ и „Нов тласък за европейската демокрация“), представляват солидна рамка за изготвянето на работните програми. Поради това ЕИСК отново структурира настоящата резолюция със своя принос към работната програма на Комисията за 2022 г. около тези шест основни теми. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът приема, че като се има предвид продължителността на пандемията от COVID-19, през следващите няколко години най-важни приоритети на икономическата политика на ЕС би трябвало да останат връщането на европейската икономика по пътя към устойчив преход, растеж и заетост и постигане на благоденствие за европейските граждани и европейските организации и дружества. Следователно необходимостта от възстановяване и преструктуриране след пандемията отново следва да намери пълно, конкретно и подробно отражение в работната програма на Комисията за 2022 г. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Настоящата ситуация в Европа с пандемията увеличава бедността и неравенството и ресурсите би трябвало да бъдат насочвани там, където те са най-необходими, за да се осигурят възможности, да се създава качествена заетост, да се намали бедността и изключването, да се насърчи предприемачеството, повишаването на квалификацията и преквалификацията и да се осигури достъп до качествени услуги. Както заявиха институциите на ЕС, социалните партньори, организациите на гражданското общество и държавите членки по време на Социалната среща на върха в Порто през май 2021 г., както инвестициите, така и реформите би трябвало да се използват за излизане от икономическата и социалната криза, като се укрепи издържливостта на Европа спрямо бъдещи сътресения въз основа на приобщаващ и устойчив растеж, достоен труд и социална справедливост. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Именно сега Комитетът би искал да подчертае, че ЕС и следователно всички политики на ЕС са и би трябвало да се основават на целите и ценностите на ЕС, залегнали в Договора от Лисабон и в Хартата на ЕС за основните права. Това се отнася за следните ценности: човешко достойнство, свобода, демокрация, равенство, върховенство на закона и човешки права. Според ЕИСК работната програма следва да се съсредоточи върху преструктурирането и подобряването на нашата икономика и общество въз основа на тези ценности: отключване на пълния потенциал на единния пазар, постигане на целите за устойчиво развитие (ЦУР), създаване на кръгова икономика и постигане на неутралност по отношение на климата в ЕС най-късно до 2050 г., както и гарантиране на добро управление и демократична отчетност. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът е убеден, че огромните предизвикателства, пред които сме изправени всички, и дълбоките промени в нашата икономика, в начина, по който се отнасяме към природата и околната среда и в нашия собствен живот, които са необходими за един наистина устойчив свят, ще бъдат успешни само ако гражданите и техните организации участват активно. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отбелязва със съжаление в своята резолюция относно участието на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ), че националните администрации са включили само слабо организираното гражданско общество в изготвянето на своите НПР. Важността и ползата от активното участие на организациите на гражданското общество в политиката и нейното изпълнение се посочват и в публикуваното от ЕИСК проучване относно „Реакцията на организациите на гражданското общество за противодействие на пандемията от COVID-19 и последващите ограничителни мерки, приети в Европа“, което Комитетът представи през пролетта (1), и в Наградата на ЕИСК за гражданското общество (2) за разгръщането на дейността на участниците от социалната сфера по време на пандемията. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Поради това призоваваме отново Комисията да отстрани тези слабости в етапите на изпълнение и оценка на НПВУ чрез въвеждането на по-формализирани процедури, които да улеснят реалния обмен. Ето защо Комитетът очаква Комисията да признае в работната си програма за следващата година ключовата роля на предприятията, работниците и организациите на гражданското общество за изпълнението на националните планове за възстановяване и устойчивост, техния преглед и тяхното наблюдение. Изхождаме от предположението, че 20-те принципа на Европейския стълб на социалните права (ЕССП), които направляват социалната политика на ЕС, също ще бъдат в основата на стратегията за възстановяване, за да се гарантира, че цифровият преход и екологичният преход са справедливи и честни. Ключовата роля на социалните партньори и организациите на гражданското общество като страни, които съвместно проектират бъдещето на Европа в рамките на Конференцията за бъдещето на Европа, също трябва да бъде отразена в дейностите на Комисията. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Единният пазар продължава да бъде основната движеща сила за една конкурентоспособна икономика на ЕС и като такъв е жизненоважен благоприятстващ фактор за възстановяването и преструктурирането на икономиките, както на отделните държави членки, така и на ЕС като цяло. ЕИСК посочва, че трябва да бъдат премахнати всички пречки и трябва да се гарантира непрекъснатият трансграничен поток на стоки, услуги, капитал, данни и хора. От решаващо значение е възможно най-скоро да бъдат възстановени свободите на движение на единния пазар до условията преди кризата с COVID и те да бъде задълбочени във всички области, като вниманието би трябвало да се съсредоточи върху това по какъв начин би трябвало да бъдат подобрени допълнително стабилността на доставките и веригите за създаване на стойност посредством основана на потребностите на предприятията диверсификация. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК приветства приемането на Механизма за възстановяване и устойчивост. Неговото прилагане на практика обаче е свързано с някои рискове. Вече има забавяне в процедурата по ратификация на решението относно собствените ресурси (3), което ще позволи на ЕС да заема необходимите средства на капиталовите пазари. ЕИСК е загрижен поради липсата на адекватна информация относно практическите параметри за издаване на нужните облигации, чрез които ще се финансира механизмът (4). Би трябвало да се следи отблизо и за съгласуваността между препоръчаните от Европейската комисия (ЕК) водещи области и действителното тематично съдържание на националните планове за възстановяване и устойчивост. Съществува и опасността не всички държави членки да се възстановяват с еднаква скорост. Комисията трябва да гарантира бързо одобряване на представените планове, като действа предпазливо по отношение на евентуалните забавяния, които биха могли да доведат до увеличаване на различията между държавите членки и в сегментите на всяка национална икономика. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подкрепя съобщението на Комисията относно ответните мерки на фискалната политика по отношение на пандемията от коронавирус (5), в което Комисията излага намерението си да вземе решение относно бъдещо дезактивиране на общата клауза за дерогация на Пакта за стабилност и растеж след цялостна оценка на състоянието на икономиката въз основа на количествени критерии, а именно равнището на икономическа активност в ЕС или еврозоната в сравнение с нивата отпреди кризата (2019 г.). ЕИСК изразява съгласие, че е необходимо през 2022 г. да продължи прилагането на общата клауза за дерогация и също би трябвало да се избягва преждевременното прекратяване на фискалната подкрепа. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | За да се засилят дългосрочните ползи от плана за възстановяване на ЕС, ЕИСК настоятелно призовава възможно най-скоро да бъде възобновен процесът на преразглеждане на рамката на ЕС за икономическо управление. Вместо „връщане към нормалното“ Комитетът настоява за „поврат“ към преразгледана и балансирана рамка за икономическо управление, ориентирано към благоденствието, която предвижда еднаква тежест на набор от ключови политически цели, като устойчив и приобщаващ растеж, пълна заетост и достойна работа, възстановяване на производителността на ЕС, конкурентоспособна социална пазарна икономика и стабилни публични финанси. Тази рамка би трябвало да предотвратява и асиметрични ефекти в държавите членки и да стимулира производствените инвестиции чрез въвеждане например на добре балансирано „златно правило“. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Комисията би трябвало да обмисли и удължаване на временната рамка за държавната помощ до края на 2022 г. По този начин ще се позволи на държавите членки да продължат да използват пълната гъвкавост, предвидена съгласно правилата за държавната помощ, за да подкрепят икономиката в контекста на пандемията от COVID-19, като същевременно спазват правилата за конкуренция, за да се избегнат нарушения на единния пазар. При все това ЕИСК счита, че този режим е извънреден и временен и трябва да бъде последван от процес на фискална консолидация с цел подобряване на състоянието на публичните финанси в държавите членки. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК отбелязва, че инвестициите не са цел на политиката на Комисията за мандата ѝ до 2024 г. За да се гарантира оптимална полза от историческото финансово усилие на ЕС и да се излезе от тази единствена по рода си криза, спешно се нуждаем от добре очертана европейска икономическа програма и ефективни политики за по-добро регулиране, както и от разпространението на ваксините и по-малко ограничения по вътрешните граници на ЕС. ЕИСК препоръчва в работната програма за 2022 г. да бъдат включени инициативи, свързани с инвестициите, включително усилията за мобилизиране на частни инвестиции в полза на бъдещото устойчиво икономическо развитие на ЕС (6). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за преразглеждане на набора от социални показатели с цел по-широко обхващане на стълба като ключов инструмент за наблюдение, използван в рамките на европейския семестър. За тази цел Комитетът препоръчва да се добавят нови, подобрени, измерими и допълващи се социални, икономически и екологични показатели. Те ще допринесат за по-всеобхватно проследяване на напредъка във връзка с принципите на стълба и за наблюдение на изпълнението на действията на политиката. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Достойната работа би трябвало да се подразбира. Предизвикателството на COVID-19 показа слабостта на нашите социални системи, изостри неравенствата и бедността и доведе здравните и социалните системи почти до срив. За да се изгради по-добро бъдеще за Европа, ЕИСК препоръчва да се помогне за справяне с настоящата криза и да се отстранят системните проблеми, които влошиха последиците от пандемията, да се предприемат решителни действия за борба с бедността и насърчаване на достойната работа. Ако възникналата ситуация се използва правилно, цифровият и екологичният преход предлагат възможност за повече и по-добри работни места, при условие че бъдат включени социалните партньори, че колективните трудови договори се спазват и се укрепват, а възгледите на работниците (информиране, консултиране и участие) станат част от процеса. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК счита, че моментът също така е подходящ да бъдат извлечени поуки от пандемията и да се гарантира, че се провеждат политики за подготовка за бъдещи подобни сътресения, както и че се използват новите възможности за подкрепа на обновяването на промишлеността. Кризата ясно показа важното значение на промишлените отрасли в Европа, включително наличието на по-силен производствен сектор, за укрепването на икономическите устои на ЕС и за намаляване на прекомерната и критичната му зависимост от външни доставчици. Ето защо централно място в програмата за възстановяване на ЕС трябва да заеме една ефективна промишлена стратегия. Подобаващо внимание би трябвало да се обърне и на защита на стратегическите активи и инвестиции на ЕС (по отношение на трети държави), тъй като се очакват значителни промени в структурата на собствеността след кризата с COVID. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Европейският зелен пакт

| 2.1. | Въпреки сътресенията, свързани с глобалното предизвикателство на COVID-19, усилията за постигане на по-устойчив и приобщаващ в социално отношение икономически модел, целите за устойчиво развитие, и по-специално преходът към екологосъобразен модел на растеж, ще продължат и трябва да продължат. Преходът към Европейския зелен пакт предлага особена възможност за развитие на предприятията въз основа на модела на социалната икономика. Иновативните и предприемчиви предприятия имат ключово значение за създаването на успешни и интелигентни решения за екзистенциалните предизвикателства, свързани с изменението на климата. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | И макар че насърчаването на заетостта и уменията, на плавния преход и динамичния социален диалог са също така важни елементи, социалният пакт като съществена част от един нов Зелен пакт със сигурност не е свързан само с „работата“. Той се обхваща доходите, социалната сигурност и фискалната подкрепа за всички нуждаещи се, включително тези, които изобщо нямат достъп до работа. Ето защо включването на всички партньори от гражданското общество трябва да бъде съвместна задача и обща грижа (а именно трябва да се вземе под внимание включването на най-уязвимите групи). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕС може да поеме водеща роля на световен модел в опазването на климата само при успех в екологичния преход, като същевременно бъдат запазени конкурентоспособността на веригите за създаване на стойност, работните места и дружествата. На дружествата трябва да бъде оказвана подкрепа при тяхната трансформация не само с финансови инструменти, но и чрез създаване на благоприятни условия за нови устойчиви бизнес модели, в противен случай те ще загубят конкурентоспособността си. Трябва да бъде намерен баланс между предприемаческата свобода и по-строгото регулиране, за да се създадат стимули за иновации, да се намали до минимум допълнителната административна тежест и да се избегнат евентуални нарушения на пазара. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Преходът към по-устойчива и издръжлива икономика е по-важен от всякога. Необходимите финансови средства трябва да бъдат пренасочени към устойчиви инвестиции с дългосрочен подход, който отчита икономическите, екологичните, социалните и управленските аспекти. Въз основа на вече свършената работа и на обновената стратегия за устойчиво финансиране, обявена от Комисията в контекста на Европейския зелен пакт и която предстои да бъде приета през първата половина на 2021 г., трябва да продължат усилията за установяване и укрепване на устойчивата финансова рамка на ЕС по хармонизиран начин с подкрепата на всички заинтересовани страни, включително финансовите институции, дружествата, гражданите и органите на власт. ЕИСК подчертава важното значение и на финансирането на „устойчивата трансформация“ на нашата икономика. Прилагането на положителен подход, който предвижда стимули, ще позволи на всички сектори и промишлени отрасли да извършат трансформацията и да допринесат за прехода. Различните отправни точки и предизвикателства във връзка с трансформацията, пред които са изправени дружествата, секторите и регионите, също следва да бъдат взети предвид. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | За да бъдат постигнати целите за производство и потребление на Зеления пакт, през 2022 г. Комисията би трябвало да продължи с ценната си работа по прехода към кръгова икономика посредством своя план за действие от 2020 г., по-специално по:






  — | проектиране на устойчиви продукти с оглед на реиндустриализацията на Европа; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

проектиране на устойчиви продукти с оглед на реиндустриализацията на Европа;

| — | оказването на подкрепа за благоприятстваща среда за дружествата да адаптират своите бизнес модели и да подобрят предвидимостта на инвестициите; |
| --- | --- |

—

оказването на подкрепа за благоприятстваща среда за дружествата да адаптират своите бизнес модели и да подобрят предвидимостта на инвестициите;

| — | овластяване на потребителите и публичните купувачи, по-специално чрез засилване на кръговите обществени поръчки; |
| --- | --- |

—

овластяване на потребителите и публичните купувачи, по-специално чрез засилване на кръговите обществени поръчки;

| — | превръщане на ключовите вериги за производство в кръгови; |
| --- | --- |

—

превръщане на ключовите вериги за производство в кръгови;

| — | по-нататъшно развитие на пазара на ЕС за вторични суровини; |
| --- | --- |

—

по-нататъшно развитие на пазара на ЕС за вторични суровини;

| — | продължаване на наблюдението на кръговата икономика посредством европейския семестър и рамката за мониторинг и преоценка на показателите за използване на ресурсите; |
| --- | --- |

—

продължаване на наблюдението на кръговата икономика посредством европейския семестър и рамката за мониторинг и преоценка на показателите за използване на ресурсите;

| — | подобряване на спазването на законодателството на ЕС в областта на отпадъците от страна на държавите членки. |
| --- | --- |

—

подобряване на спазването на законодателството на ЕС в областта на отпадъците от страна на държавите членки.

ЕИСК и Комисията би трябвало да продължат да надграждат върху успеха от съвместната си работа по Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика, като събират предоставени от заинтересованите страни добри практики, поуки, научни изследвания и стратегии за честен и справедлив преход.

През 2022 г. Комисията следва да продължи да развива европейския пакт за климата, за да гарантира, че той се основава на истинско участие и ангажираност на местните действащи лица в областта на климата и че е средство за постигане на амбициите на ЕС в областта на климата. ЕИСК призова и за създаването на Европейска платформа на заинтересованите страни по въпросите на пакта за климата, основана на принципите на приобщаване, прозрачност, истинско участие и ангажираност на действащите лица в областта на климата на всички равнища. Създаването на Форум на ЕС за финансиране на борбата с изменението на климата като част от пакта би стимулирало наистина взаимни процеси на учене и достъп до финансиране и би премахнало пречките.

| 2.6. | Освен това механизмът за ангажиране на младите хора с въпросите на климата и устойчивостта, подобно на предложените от ЕИСК кръгли маси на младежта относно климата и устойчивостта, би трябвало да бъде неразделна част от този пакт, подпомаган от младежките организации. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Решението на Комисията да увеличи целта за намаляване на емисиите на парникови газове за 2030 г. на 55 % до голяма степен съответства на становищата на Комитета. Да се работи с нулеви нетни стойности спрямо междинните цели е възможно само при условие че е гарантирана целостта на системата, включително точното изчисляване на емисиите и поглъщането на въглерод. ЕИСК счита, че е много важно гражданите и социалните партньори да могат да научат как могат да бъдат постигнати целите за емисиите и какво означава това за тяхната работа и живот. Това е от съществено значение за подкрепата за всички мерки, които трябва да бъдат предприети. Поради това следва да се вземат мерки, чрез които да се гарантира, че рисковете и възможностите се поделят поравно, за да се осигурят сигурност и стабилност. ЕС трябва да гарантира, че търговската политика и търговските му споразумения са съгласувани с амбициите му в областта на климата. Поради това Комисията следва да обърне специално внимание на евентуалните последици за ниските доходи на граждани на трети държави. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Централно място в Европейския зелен пакт заемат стратегията на Комисията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие. Превръщането на тези стратегии в съдържателни и навременни действия сега е от решаващо значение. Структурираното и широко участие на гражданското общество в изпълнението на тези стратегии трябва да бъде гарантирано например посредством Европейски съвет по продоволствена политика, както призова ЕИСК. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | През 2022 г. Комисията би трябвало да започне подготовката на предложението си за законодателна рамка за устойчиви продоволствени системи, което е предвидено за публикуване през 2023 г. Законодателната рамка следва да гарантира всеобхватен подход и да включва ясни цели, показатели и надежден механизъм за наблюдение. ЕИСК препоръча разработването на набор от показатели за устойчиви храни на ЕС, което ще позволи преодоляване на предизвикателствата пред продоволствените системи чрез многогодишен подход, като така се насърчава съгласуване на политиките на различните равнища на управление. По този начин ще се осигурят показатели, с което ще се насърчи напредъкът, и ще се следи за постигането на поставените цели. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Общата селскостопанска политика (ОСП) и общата политика в областта на рибарството (ОПОР) също би трябвало да допринесат значително за Европейския зелен пакт, особено във връзка със стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие, като в тях се определят по-високи амбиции за действия в областта на околната среда и климата, цели се постигане на по-устойчиви и издръжливи продоволствени системи и се гарантира надлежното отчитане на социалното измерение. В световен план трябва да се осигурят еднакви условия на конкуренция за всички отрасли на хранително-вкусовата промишленост за селскостопански и морски продукти, за да не се изнася устойчивото производство на ЕС, нито да бъде засегнато неблагоприятно от вноса от държави със занижени екологични, социални, здравни и качествени стандарти, особено с оглед на смущенията в икономиката и търговията, породени от кризата с COVID-19. По същия начин, социалната устойчивост също трябва да има ключова роля в ОСП, като следва да бъде обмислена система от социални условия, за да се гарантира, че не се използват европейски средства, когато са налице нарушения на трудовите права и правата на човека, и че селскостопанските работници се ползват от най-високите стандарти за трудова и социална защита. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Комитетът подкрепя амбицията на ЕС за нулево замърсяване за осигуряване на здрави екосистеми и здравословна жизнена среда за европейците. За тази цел през 2021 г. Комисията ще приеме план за действие, озаглавен „Към амбиция за нулево замърсяване на въздуха, водите и почвите — изграждане на по-здрава планета за по-здравословни хора“. ЕИСК очаква да проучи предложените инструменти и графика за изпълнението на този план за действие. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | ЕИСК призовава Комисията да въведе конкретни мерки за подкрепа за успешен преход под формата на водещи пазари за екологосъобразна стомана, временна финансова подкрепа за нисковъглеродни процеси и инвестиции в инфраструктура за водород и за улавяне, съхранение и използване на въглерод, както и за съответно цялостно преосмисляне на правилата в областта на държавната помощ и конкуренцията. Необходимо е също така да се насърчи преходът на банковия и финансовия сектор, за да се постави допълнителен фокус върху подкрепата за устойчиви и иновативни проекти. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ЕИСК приветства факта, че в новата транспортна стратегия на Комисията акцентът е поставен върху устойчивата и интелигентната мобилност и че тя е интегрирана в Европейския зелен пакт. При все това, тъй като единният пазар и социалните въпроси са ключови фактори, благоприятстващи прехода към по-устойчива и интелигентна мобилност, ЕИСК би искал те да бъдат засилени в предстоящите мерки. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | ЕИСК подкрепя повишаването на устойчивостта на всички видове транспорт и насърчаването на устойчива мултимодална транспортна система, основана на сътрудничество между видовете транспорт, както и на оптимизирани екологични характеристики и социална устойчивост на всеки вид транспорт. Същевременно е необходим всеобхватен подход за това, как това може да бъде постигнато. Една успешна стратегия на ЕС за мобилност трябва да върви ръка за ръка с укрепването на конкурентоспособността на транспортния сектор като цяло и на свързаната с него промишлена база на ЕС. Макар безпрецедентната пандемия от COVID-19 да демонстрира жизненоважното значение на един добре функциониращ единен пазар на транспорта и на устойчиви вериги за доставка, ЕИСК също подчертава, че кризата, породена от COVID-19, изисква ясно разграничение между етапа на възстановяване на сектора на въздухоплаването в краткосрочен план, като същевременно се гарантира неговият необходим принос към целите за намаляване на емисиите на парникови газове, както и международната му конкурентоспособност и еднаквите условия на конкуренция в средносрочен и дългосрочен план. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Комисията би трябвало да продължи да развива енергийния съюз посредством годишно докладване за състоянието на енергийния съюз и посредством оказване на подкрепа на държавите членки при изпълнението на националните планове в областта на енергетиката и климата. Би трябвало да бъде отделено повече внимание на въпроса по какъв начин гражданите да бъдат поставени в центъра на енергийния преход. Подкрепата за децентрализирано производство на енергия и овластяване на потребителите, местната ангажираност и регионалното развитие, както и оценката на адекватността на стратегиите за справедлив преход би трябвало да заемат челно място в списъка от политически приоритети на Комисията. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Още през 2021 г. Комисията представя наситена и амбициозна програма от законодателни инициативи за декарбонизация на енергийния сектор, по-специално в рамките на пакета „Адаптиране към цел 55“. През 2022 г. Комисията би трябвало да продължи да се стреми към интеграция на енергийната система, да изясни как ще бъде постигната сигурност на доставките, като се използват енергийни източници с ниско съдържание или без съдържание на въглерод, включително по отношение на ролята на публичния сектор. Необходим е благоприятстващ бизнеса подход към екологичния преход, който да подкрепя Зеления пакт и неговите нови цели с надеждна промишлена стратегия, за да го превърне в истински двигател за растеж, като гарантира, че програмата за устойчиви финанси позволява и финансирането на технологии, инфраструктура и дейности, свързани с прехода, като се отчита промишлената конкурентоспособност. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Постигането на неутралност по отношение на климата няма да бъде лесна задача за Европа. Декарбонизирането на промишлеността ще обремени енергоемките дружества (стоманодобивната, циментовата и химическата промишленост) с високи разходи за енергия, като същевременно ще наложи огромни структурни промени на промишления транспортния и енергийния отрасъл, което рискува да ги постави в икономически неизгодно положение на един конкурентен световен пазар. За да се запази конкурентоспособността, е необходим цялостен обрат в енергетиката, като се обезпечи сигурност на доставките за предприятията и домакинствата, без да се повишават цените, като същевременно се увеличат мрежовата свързаност и капацитетът за съхранение. Водородът ще има основна роля в този процес. Съответните приложения трябва да бъдат разработени приоритетно. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | ЕИСК счита, че е много важно да се намали енергийната зависимост. Поради това би трябвало да бъдат взети мерки за намаляване на вноса на енергия и за премахване на субсидиите за енергийни източници, които са вредни за климата и околната среда, като Европейският съюз следва да поеме водеща роля в областта на възобновяемата енергия, енергийната ефективност и електромобилността. И все пак социалният консенсус би трябвало да е приоритет, особено като се има предвид, че някои региони в ЕС, все още зависещи от добива на въглища или използването на изкопаеми горива, са далеч от завършването на прехода към устойчиво развитие, а доходите на живеещите там хора са по-ниски в сравнение с други държави членки, и те имат по-малко икономически възможности. Неспособността да се реагира адекватно на отрицателните въздействия от енергийния преход за хората и предприятията, особено МСП, и невъзможността да се предостави подходяща подкрепа на онези от тях, които са най-засегнати, може да доведе до силна политическа и социална съпротива и да забави цялостния процес на изпълнение на националните планове в областта на енергетиката и климата. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | ЕИСК подчертава, че създаването на икономика, основана на чист водород, в Европа представлява само едно направление на стратегията, която има за цел да се свържат по-добре различните енергийни сектори на ЕС. Поради високите производствени и транспортни разходи, чистият водород би трябвало да се използва само в случаите, когато не са възможни други варианти за декарбонизация, като например в сектори, в които е трудно да се намалят емисиите или в някои много специфични приложения в транспортния и строителния сектор. ЕИСК подчертава, че за да се даде възможност за напредък в развитието на чистия водород, фондовете на ЕС не би трябвало да субсидират изкопаемите горива, и призовава Комисията да прилага принципа за ненанасяне на вреда за цялото публично финансиране по линия на МФР, InvestEU, Фонда на ЕС за възстановяване и държавните помощи. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | ЕИСК е на мнение, че поради специфичния характер на стратегията „Вълна на саниране“ и нейното развитие до 2050 г. тя трябва да бъде поставена в ясна, стабилна и специално предвидена правна и финансова рамка. Комисията би трябвало да въведе стимули за развитието на местно равнище на индустриализацията и масово въвеждане на процесите за енергийно ефективно саниране. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | ЕИСК припомня, че Западните Балкани са силно чувствителни към въздействието от изменението на климата, водещо до увреждане на общественото здраве и на икономиката, и че са нужни спешни действия за подобряване на качеството на живот на гражданите там, особено на децата и младите хора, чрез справедлив преход към по-екологосъобразен модел, като не се забравя принципът „никой да не бъде изоставен“. ЕИСК подкрепя зелената програма за Западните Балкани и призовава бъдещите действия за по-екологосъобразни Западни Балкани да бъдат адаптирани към специфичните предизвикателства и потребности на региона, включително адекватна регулаторна рамка, трансгранични дейности, иновативни технологични решения, местно производство и потребление на енергия и енергийна ефективност, устойчив градски транспорт, сухопътни и железопътни мрежи, ангажиране на публичния и частния сектор, ИКТ и разгръщане на бърза интернет връзка, мерки в областта на хранително-вкусовата промишленост и др. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | ЕИСК напълно подкрепя Европейската комисия, която работи с държавите — членки на ЕС, за насърчаване на ключовите компетентности, знания и перспективи, улесняващи ученето през целия живот. Необходимо е да поставим качествените работни места и условията на труд в центъра на стратегията на ЕС, като се повиши значението на практическия опит и неговото непрекъснато прилагане посредством система за образование, обучение, правото на учене през целия живот, което трябва да бъде въведено чрез гарантиране на възможностите за достъп, и конкретни примери на евентуални индивидуални сметки за обучение. Това ще подготви хората да се справят с необходимите промени в контекста на цифровия и екологичния преход, като гарантира, че никой няма да бъде изоставен. ЕИСК призовава Комисията да започне социален диалог относно индивидуалните сметки за обучение и да изготви стратегия на равнището на ЕС за екологичните умения и компетентности, съобразени с Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

2.22.

3.   Европа, подготвена за цифровата ера

| 3.1. | Кризата с коронавируса показва, че цифровата революция е важна част от повишаването на издръжливостта при криза на нашите общества. От първостепенно значение е да се инвестира в цифровизацията на основните услуги и да се увеличи способността на правителствата, законодателите и публичните институции да предоставят своите услуги по време на криза. Същевременно трябва да осъзнаем, че цифровите технологии са инструмент, а не крайна цел. Нуждаем се от ефективна европейска рамка, която да гарантира пълна достъпност за гражданите на ЕС и равни възможности за всички. Тя трябва да е насочена към високи стандарти за устойчивост, включително силни демократични и технологични гаранции, придружени от мерки за подкрепа на разходите и знанията, които не пренебрегват никого. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК отбелязва, че за да заеме водеща позиция в цифровата област, е необходимо ЕС да отдели значително финансиране за научни изследвания и иновации и да улесни сътрудничеството между предприятията, изследователите, публичния сектор и други заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Пандемията ускори цифровия преход, открои необходимостта от справяне с предизвикателства, като равновесието между професионалния и личния живот, както и здравето и безопасността на работниците. Социалният диалог на европейско, национално и отраслово равнище е полезен инструмент, за да се анализира дали и до каква степен здравето и личният живот на служителите се нуждаят от допълнителна защита във време на повсеместни цифрови мобилни комуникации и какви мерки са целесъобразни в това отношение, включително оценка на равнището на ЕС на т.нар. „право на изключване“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комисията би трябвало да работи съвместно с държавите членки за премахване на различията между работниците със стандартна и нестандартна/нетипична форма на заетост, като се прави ясно разграничение между действителните и фиктивните самостоятелно заети лица. Всеки работник, определен като такъв както от националното право, така и от съдебната практика на Съда на ЕС, би трябвало да бъде еднакво защитен, независимо дали работи за цифрова платформа, и следва да бъде признато правото му на колективно договаряне и представителство и поддържането на условия на труд и здравето, като същевременно се зачитат различните системи на колективни трудови правоотношения. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Цифровият преход би трябвало да допринася за повишаване на производителността, а също и за подобряване на образованието и за насърчаване на политическото, социалното и културното участие на всички, които живеят в ЕС. ЕИСК призовава да се обърне специално внимание на възрастните хора, хората с увреждания, хората, изложени на риск от социално изключване, и други уязвими групи, за да се избегне цифрово разделение. Поради това една от целите на цифровия преход би трябвало да бъде установяването на универсален достъп до широколентов интернет като безплатна обществена услуга за всички жители на ЕС, особено когато имаме предвид факта, че понастоящем има много неравномерно покритие и че това е особено вредно за селските райони (МСП и граждани). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Хората със своите знания, умения и компетентности имат решаваща роля в глобалната надпревара. Демографското положение затруднява предлагането на работна ръка и освен това е налице нарастващ недостиг на качествени умения. ЕИСК призовава за спешно развитие в областта на образованието и обучението, за да се отговори на потребностите в ерата на изкуствения интелект (ИИ), включително като се гарантира солидна основа от базови умения и от компетентности в областта на НТИМ. Повишаването на квалификацията, преквалификацията и продължаващото обучение, съпътствани от адаптивност и издържливост, са необходимост, за да се гарантира, че всеки е способен да реагира на промените на пазара на труда и във всекидневния живот. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Като се има предвид бързият технологичен напредък извън ЕС, Съюзът трябва да увеличи усилията си, за да подобри своята собствена конкурентоспособност. Това се отнася за широк спектър от технологии, много от които отговарят на обществени потребности, като храни, вода, енергия, мобилност и жилищно настаняване. Развитието и навлизането на ИИ и други цифрови технологии са най-подходящият пример в това отношение, тъй като тези технологии имат трансформиращо въздействие във всички сфери на икономиката и обществото. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Важно е да се запази европейският модел на права, стандарти и политики за потребителите. Това прави ЕС единствен по рода си. Например в областта на цифровизацията, в етичния кодекс на ЕС в сферата на ИИ, по отношение на „човекът командва“ гледната точка е различна от тази на другите региони по света. Този подход, който се основава на основните права и свободи (например, трябва да се гарантира, че пол, раса и т.н. не оказват влияние върху решенията, вземани от ИИ), е част от модела на ЕС и според ЕИСК би трябвало да се запази, въпреки че в момента се заражда среда на по-изострена конкуренция. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК призовава Комисията да отстоява конкурентоспособността и интересите на работниците като основа на цифровия преход, като продължи да поставя силен акцент върху колективните трудови правоотношения и бъдещето на работните места в промишлеността, и да насърчава справедливия преход и ориентиран към хората подход към тези промени. Една амбициозна промишлена стратегия е от съществено значение за успеха на двойния екологичен и цифров преход. Цифровата трансформация на нашите икономики и общества трябва да бъде подкрепена посредством създаване на климат, който стимулира инвестициите, и посредством развитието на надеждни условия за безопасно внедряване и използване на нови технологии. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК отбелязва, че социалната политика би трябвало да насърчава инвестиции, свързани с уменията, оказва по-голяма подкрепа за реформи на националните пазари на труда и социалната сигурност и гарантира, че Европейският стълб на социалните права способства за икономически растеж и спомага за създаването на работни места. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Според Комитета европейската регулаторна рамка трябва да гарантира премахването на пречките пред онлайн транзакциите, като в същото време осигурява защита на неприкосновеността на личния живот и на личните данни и обезпечава киберсигурност. Освен това справянето с разпокъсаността на цифровия единен пазар би трябвало да остане един от приоритетите със специален фокус върху МСП и микропредприятията. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Комитетът счита, че въвеждането и наблюдението на регулаторна рамка за ИИ би трябвало да бъдат определени като приоритет. Гражданското общество следва да участва в този процес и да привлича вниманието на създателите на политиките към нови проблеми, които могат да възникнат в този контекст. Това включва ограничаване на възможните технологични промени, рисковете от изключване и зависимостта на ЕС от цифровите гиганти. На цифровия единен пазар никой не трябва да бъде изоставен. Това означава, от една страна, по-добра достъпност, разбиране и използване на цифровите инструменти, а от друга, подобряване на уменията и обучението в областта на цифровите технологии. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК приветства новия атлантически дневен ред и усилията в неговите рамки за укрепване на трансатлантическото партньорство. Безпрецедентната обстановка, свързана от COVID-19, ясно показа, че цифровата икономика трансформира нашите общества и икономики и че технологиите трябва да бъдат важен приоритет във възобновеното сътрудничество между ЕС и САЩ. Поради това ЕИСК подкрепя създаването на Съвета по технологии и търговия и призовава за силно участие на гражданското общество в бъдещите усилия за създаване на структурирана трансатлантическа рамка за политиката и регулаторните принципи, включително основите за бъдещо споразумение между ЕС и САЩ за цифровата търговия. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Цифровизацията ще продължи да създава предизвикателства и възможности за европейската финансова система. През 2021 г. Комитетът подкрепи предложената от Комисията стратегия за цифровизиране на финансовите услуги в ЕС и свързаните с нея законодателни предложения. ЕИСК призовава Комисията да продължи с тези усилия през 2022 г., за да се намери подходящо решение за предизвикателствата и да се използват възможностите на цифровите финанси в интерес на всички заинтересовани страни. Това ще подкрепи цифровата трансформация на европейската икономика, като допринесе за благоприятстващи иновациите и конкурентни финансови пазари. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Като приветства факта, че цифровизацията и автоматизацията могат да допринесат съществено за по-устойчив („екологосъобразен“) транспорт, ЕИСК призовава Комисията да гарантира справедлив преход към автоматизация и цифровизация, при която „никой не е изоставен“. Комисията следва да гарантира, че двойният екологичен и цифров преход в сектора протича плавно и балансирано от икономическа, социална и екологична гледна точка. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Икономика в интерес на хората

| 4.1. | Пандемията от COVID-19 опустошава европейската икономика и причинява разруха в обществото, в резултат на което са повишават безработицата и неравенствата. Силната икономическа база и създаването на добавена стойност са ключови за постигането на устойчиво развитие и запазване на амбициозния европейски социален модел. Социалните политики трябва да вървят ръка за ръка с политики, които тласкат нагоре икономическото развитие, като се признава тяхната обща цел, ориентирана към общото благо. Създаването на работни места, развитието на уменията и приобщаващите пазари на труда са най-добрата рецепта за предотвратяване на неравенствата и изключването и за повишаване на социалната стабилност. По този начин икономическият и социалният напредък са здраво преплетени. Икономическите резултати и просперитетът имат основоположник значение. За да се постигне бързо възстановяване, трябва да бъдат мобилизирани всички съответни инструменти (фискални, парични, структурни, насърчаващи инвестициите, регулаторни и финансови). Процесът на възстановяване трябва да зачита социалните потребности и да бъде регионално справедлив и балансиран. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Освен икономическите и екологичните въпроси, движеща сила в работната програма на ЕС през 2022 г. трябва да бъде социалният дневен ред. Това означава, че ангажиментът на Комисията за социална и устойчива Европа би трябвало да бъде приоритет, като същевременно се обмислят възможни нови показатели за икономически напредък, които надхвърлят БВП, например качество на живот, устойчивост на околната среда, социално сближаване, здравеопазване и цялостно благосъстояние на настоящите и бъдещите поколения. Важна роля в това отношение играят организациите на гражданското общество. Съществува възможност за насърчаване на социалните иновации като модел за възстановяване чрез съвместно създаване, съвместно проектиране и съвместно производство. В сложна социална среда с големи обществени предизвикателства единственият начин за постигане на успешно възстановяване е да се мобилизират всички ресурси в обществото в между секторни и дисциплинарни действия, за да се набележат съвместни решения за общите предизвикателства. Организираното гражданско общество е катализатор за социални иновации. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК приветства плана за действие по Европейския стълб на социалните права и счита, че през 2022 г. би трябвало да бъдат предприети реални мерки във връзка с устойчивото развитие и социалното сближаване, за да бъде дадена възможност на европейските граждани да имат достъп до основни услуги с добро качество. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да разгледа различни варианти по отношение на въпроса за минималния доход в Европа, за да отговори по-добре към положението на европейците, особено когато са изправени пред тежките икономически перспективи на пандемията и последиците от нея. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Европейската комисия би трябвало да постави акцент върху възстановяването на работните места и борбата с неравенството и бедността в процеса на възстановяване и да обърне специално внимание на подкрепата на уязвими групи, като атипични работници, деца в бедност, хора с увреждания, хора в самоанализирани райони и хора от емигрантски или етнически малцинствен произход, посредством активни и приобщаващи политики. В много държави членки бедността като цяло и сред работещите все още представлява значителен проблем. Следователно гарантирането на адекватно заплащане на труда е от съществено значение за гарантирането на адекватни условия на работа и живот. За справяне с тези проблеми е необходим всеобхватен подход на равнището на ЕС и на държавите членки, включително подкрепа за ефективни схеми за активно приобщаване, придружени от основни и осигуряващи възможности социални услуги. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Пандемията увеличи неплатения труд на жените в домакинството и във връзка с полагането на грижи, както и домашното насилие срещу жени. Европейската комисия би трябвало да предложи „Пакт за предоставяне на грижи за Европа“, за да помогне за освобождаването на жените от тези неплатени функции, и да предложи амбициозни мерки за борба с този вид насилие. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК се стреми да засили ролята на организациите на гражданското общество в своите партньорски държави, по-специално на организациите на социалните партньори, във всички области, но особено в икономическата и социалната сфера. Стабилността е изключително важна, за да се преодолее кризата, а стабилност не е възможно да бъде постигнат без участието на социалните партньори в процеса на вземане на решения в областта на икономиката, както и без активното участие на бизнес асоциации в законодателния процес, реформите и тяхното изпълнение. Сътрудничеството между социалните партньори и другите организации на гражданското общество е двигател за успеха, устойчивостта и приобщаващия характер на политиките в сферата на икономиката, заетостта и социалното приобщаване. Комисията би трябвало да признае тази съществена роля чрез подобряване в еднаква степен на социалния и гражданския диалог. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Предприемачо във всичките му форми и сектори (включително туризма, промишлеността, икономиката на платформите, социалната икономика и свободните професии) има съществено значение за икономическия растеж, иновациите, заетостта и социалното приобщаване. Поради това е важно да бъдат определени трудностите, пред които се изправят МСП (особено много малките предприятия, често семейни), когато търсят достъп до единния пазар, и да бъдат осигурени ефективни и по-целенасочени ответни мерки. Социалното предприемачо заслужава специално внимание предвид ролята, която тази форма на предприемачо може да играе за преодоляване на кризата и за гарантиране на справедливо и устойчиво икономическо възстановяване. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Европа се намира в преход към неутралност по отношение на климата и цифровизация. Този екологичен и цифров преход включва нови технологии и следователно инвестиции и иновации и това ще доведе до нови видове работни места и нови умения. Поради това промишлената политика би трябвало да има силно социално измерение, тъй като качествените работни места, социалната закрила и ефективните обществени услуги създават благоприятна среда за процъфтяването на промишлените дейности. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Една съвременна потребителска политика трябва да гарантира, че потребителите разполагат с нужните им права и защита. Благодарение на единния пазар за европейските потребители и предприятия е много по-лесно да купуват и продават стоки и услуги зад граница както онлайн, така и офлайн. Това изисква доверие в пазара, специално законодателство и ефективно привеждане в изпълнение. Информирането и обучението на потребителите трябва да им помогне също така да се превърнат в реални участници в екологичния и цифровия преход и да правят по-отговорен и информиран избор. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | От съществено значение е да се следят внимателно новите форми на потребление и производство, като се отчита необходимостта от включване на екологични съображения и потребителска и трудова защита, както и аспекти, свързани с растежа и заетостта. Кръговата икономика спомага за по-бързо преминаване към по-устойчиви модели на производство и потребление. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Предприятията са гръбнакът на една жизнеспособна Европа. Европейската икономика трябва да бъде по-иновативна и устойчива. Това налага постоянно допълнително подобряване на бизнес средата. Доброто регулиране е ефективен от гледна точка на разходите начин за подкрепа на възстановяването. Принципите на по-добро регулиране, проверките на конкурентоспособността, както и Европейският стълб на социалните права и екологичната устойчивост би трябвало да бъдат гарантирани, когато се въвеждат нови политически мерки. Необходимостта от благоприятна стопанска среда се отнася в еднаква степен до регулирането, данъчното облагане и разпределянето на публично финансиране, като не трябва да се забравя, че инвестициите в иновации полагат основите на европейския успех. Съвременната промишлена политика изисква всеобхватен подход, който цели укрепване на конкурентоспособността на предприятията в ЕС във всички области на политиката. За функционирането на единния пазар са нужни инвестиции в инфраструктура, която отговаря на изискванията на бъдещето. Премахването на двойното данъчно облагане, цифровизацията и опростяването на данъчните системи, особено в областта на ДДС, също би допринесло за инвестициите и търговията. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | В Регламента относно Механизма за възстановяване и устойчивост се потвърждава важното значение на истинско участие на гражданското общество в изработването на националните планове за възстановяване и устойчивост в рамките на европейския семестър. Тъй като това участие е различно в отделните държави и региони, ЕИСК призовава за въвеждането на задължително условие за такова консултиране въз основа на минимални стандарти, определени на равнището на ЕС, включително във връзка с други инструменти по многогодишната финансова рамка. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | За да се избегнат резките ефекти върху икономиката, да се предотврати връщането към мерките за бюджетни ограничения и да се засилят дългосрочните ползи от плана за възстановяване на ЕС, ЕИСК настоятелно призовава възможно най-скоро да бъде възобновен процесът на преразглеждане на рамката на ЕС за икономическо управление. Вместо „връщане към нормалното“ Комитетът настоява за „поврат“ към преразгледана и балансирана рамка за икономическо управление, ориентирано към благоденствието, която предвижда еднаква тежест на набор от ключови политически цели, като устойчив и приобщаващ растеж, пълна заетост и достойна работа, конкурентоспособна социална пазарна икономика и стабилни публични финанси. Тази рамка би трябвало да предотвратява и асиметрични ефекти в държавите членки и да стимулира производствените инвестиции чрез въвеждане например на добре балансирано „златно правило“. Във всеки случай, задействаната обща клауза за дерогация на Пакта за стабилност и растеж би трябвало да се запази до съществено намаляване на безработицата и влизане в стабилна възходяща траектория на растеж, като след това трябва да влязат в действие осъвременени фискални правила. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Комитетът призовава да бъдат увеличени усилията за завършване на банковия съюз — един много закъснял проект. Европейските банки ще продължат да играят жизненоважна роля в икономическото възстановяване от кризата, породена от COVID-19, като подкрепят икономиката и заетостта. Един напълно оперативен банков съюз би трябвало да допринесе и за социалното приобщаване и за постигането на целите за устойчиво развитие, което е жизненоважно за гарантиране на бъдещата конкурентоспособност на Европа. Комитетът подчертава необходимостта от допълнително повишаване на пропорционалността на банковите правила, без обаче да се жертва ефективността на конфиденциалната уредба. ЕИСК счита, че е изключително важно да се отчита разнородната ситуация в европейския банков сектор, когато се преразглежда банковата конфиденциална уредба. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | На преден план в дневния ред остава и съюзът на капиталовите пазари (СКП). Комитетът подкрепи инициативите, изложени в плана за действие за съюза на капиталовите пазари от 2020 г. Той призовава за реална подкрепа от страна на държавите членки за постигането на целите на СКП и подчертава, че би трябвало да се обърне специално внимание на инициативите със стратегическо значение за финансирането на икономиката на Европа и на климатичния и цифровия преход. Комитетът счита, че най-добрите национални практики би трябвало да се популяризират, за да се подобри финансовата грамотност на европейците като предпоставка за по-добро използване на високия размер на спестяванията в Европа. Освен това ЕИСК подчертава, че би трябвало да се насърчава допълнително отчитането на екологичните, социалните и управленските съображения, и поради това ЕИСК изтъква, че инвеститорите се нуждаят от възможност за достъп до надеждни данни във връзка с тези съображения. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | ЕИСК е твърдо убеден, че в контекста на цифровизацията на икономиката всички промени в правилата за разпределяне на правата за данъчно облагане на печалбите между държавите трябва да бъдат координирани в световен мащаб, и поради това приветства тясното сътрудничество между Комисията, държавите членки и ОИСР/Г-20 в подкрепа на разработването на международно решение. Ако не може да се намери международно решение, ЕС трябва да обмисли самостоятелни действия. Борбата с данъчните измами и отклонението от данъчно облагане, както и с изпирането на пари и агресивното данъчно планиране трябва да остане главен приоритет в дневния ред. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Политиката на сближаване ще играе ключова роля за това да се осигури балансирано и ефективно възстановяване, да се насърчава сближаването, да се води борба с неравенствата и да се гарантира, че никой няма да бъде изоставен. Важно е различните ресурси по фондовете за сближаване за програмния период 2021—2027 г. да бъдат изразходвани ефективно и своевременно, така че да се постигне реално възстановяване. За да се постигне възстановяване от кризата и да се повишат издръжливостта и устойчивостта, е нужно да бъде определено като приоритет равноправното и справедливо разпределение. Цел на териториалното сближаване ще бъде и по-балансираното и устойчиво развитие според мястото на живеене. Акцентът на политиката на сближаване на ЕС за периода 2021—2027 г. би трябвало да остане върху икономическата конкурентоспособност посредством научни изследвания и иновации, както и цифровия преход, Европейския зелен пакт и целите за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | В транспортния сектор запазването на качествените работни места и подходящите условия на труд са съществени изисквания за задържане на квалифицираната работна сила, без която не може да се гарантира устойчива конкурентоспособност. Качествените работни места и подходящите условия на труд би трябвало да се поддържат и би трябвало да продължат набирането и обучението на квалифицирана работна сила. Комитетът приветства текущите инициативи на Комисията относно „жените и транспорта“ и призовава да бъдат предприети още повече действия за постигане на равенство между половете в сектора. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | ЕИСК приканва Комисията да създаде нова програма „Маразъм за енергийно ефективно саниране до 2050 г.“ в рамките на стратегията „Вълна на саниране“, за да привлече младите хора в Европа на нови работни места в строителната промишленост. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Наборът от социални показатели следва редовно да следи напредъка в прилагането на ЕССП както в съвместния доклад за заетостта, така и в докладите по държави. Той следва да функционира интегрирано с вече съществуващите инструмент за наблюдение на резултатите в областта на заетостта и инструмент за наблюдение на резултатите в областта на социалната закрила, разработени от държавите членки. 14-те показателя и под показателите (общо 35) би трябвало да подлежат на непрекъснато преразглеждане, което да включва социалните партньори и организациите на гражданското общество, с цел адаптирането им към политическите цели и променящите се социално-икономически условия в Европа. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Постигането на социални цели в рамките на наблюдението на социалните балансирам би трябвало да бъде част от един нов процес на европейския семестър, за да се възстанови балансът от положението, в което преобладават фискалните и неикономическите изисквания. Наборът от социални показатели би трябвало да следи и да е насочен към всички права и принципи, предвидени в стълба, и да включва подобрени и нови измерими показатели. Освен статистически данни, тези показатели биха могли да включват реалния достъп до социални услуги, които залагат на качеството, приложимите социални права, социалната и трудовата интеграция на емигрантите, обхвата на колективното договаряне, участието на заинтересованите страни от социалната сфера в процеса на семестъра и достъпа до стажове и качествено висше образование. Комисията би трябвало да наблюдава изпълнението на националните планове за реформа в тясно сътрудничество със социалните партньори и съответните организации на гражданското общество, като по този начин насърчава изготвянето на специфични за всяка държава препоръки в социалната сфера. Броят и структурата на препоръките следва да бъдат подходящи и да проследяват напредъка по приоритетите, посочени в пътната карта. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | В съответствие с разпоредбите на ДФЕС би трябвало да се утвърди участието на социалните партньори, което да им дава възможност да бъдат консултирани при подготовката и прилагането на политиките в областта на икономиката, заетостта и социалната сфера в съответствие с националната практика. Необходимо е навременно и значимо участие на социалните партньори, за да се подобри ангажираността в политиките, което ще улесни успешното им прилагане чрез сближаване на интересите на работниците и работодателите. Сътрудничеството между социалните партньори може да бъде двигател на успеха, устойчивостта и приобщаващия характер на политиките в сферата на икономиката, заетостта и социалното приобщаване. Консултациите със социалните партньори би трябвало да бъдат засилени чрез подобряване на прилагането на рамката на ЕС за информиране, консултиране и участие, особено в процесите на преструктуриране (7). |
| --- | --- |

4.22.

5.   По-силна Европа в света

| 5.1. | ЕИСК счита, че при условията на Европейския зелен пакт и целите за устойчиво развитие социалното сближаване, икономическото сближаване във възходяща посока и насърчаването на конкурентоспособността и иновациите би трябвало да бъдат основата, върху която икономиката на еврозоната да набира скорост и подкрепя укрепването на международната роля на едрото в предстоящия период. Това налага, наред с другото, завършването на Икономическия и паричен съюз и на банковия съюз, както и допълнителни мерки за задълбочаване на европейския финансов сектор, включително по-силна европейска инфраструктура на финансовите пазари и стабилни референти стойности за лихвите. Насърчаването на по-широко използване на едрото в стратегическите сектори също има решаващ принос за засилване на международната роля на едрото. За целта държавите членки се призовават да възприемат по-единен подход в международната дипломация и по-радиоактивна позиция в защита на интересите на ЕС в тези сектори, което би могло да доведе до по-големи възможности за търговия. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Що се отнася до политиката на разширяване, ЕИСК очаква следващите доклади по държави да следват ясна структура за наблюдение на отношението на правителствата на държавите от Западните Балкани към гражданското общество. ЕИСК е твърдо убеден, че ЕС следва да инвестира и в развитието на хоризонтални структури на гражданското общество, като предостави на социалните партньори и на други организации на гражданското общество от Западните Балкани експертни познания, техническа подкрепа и възможности за участие в регионални и международни мрежи, не на последно място, с цел да се гарантира, че те ще играят по-активна роля в процеса на разширяване. За да се следят прозрачността и отчетността на политическия елит в държавите от Западните Балкани, ЕС следва да възлага изготвянето на редовни доклади „в сянка“ за състоянието на демокрацията от организации на гражданското общество в региона. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | С оглед на възстановяването на доверието в разширяването и укрепването на начините, по които ЕС комуникира с естествените си съюзници в региона, ЕИСК изразява убеждението си, че ЕС би трябвало да позволи на политическите лидери и на гражданите от Западните Балкани да се присъединят на консултативна основа към дейностите и обсъжданията, провеждани в контекста на Конференцията за бъдещето на Европа. Институциите на ЕС могат да се възползват от ресурсите на местното гражданско общество и да се обърнат за помощ към делегациите на ЕС в региона, за да мобилизират гражданите в партньорите от Западните Балкани, като им дадат възможност да се присъединят към платформите, в които гражданите на ЕС ще обменят мнения по време на Конференцията за бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Що се отнася до Източното партньорство, Комитетът счита, че ЕС е преди всичко съюз на ценности и следователно и неговите отношения със съседните държави следва да се основават на същите ценности и да бъдат обвързани с изпълнението на определени условия. Комитетът се ангажира да продължи да участва активно в изграждането на по-силни и по-демократични общества в съседните държави, в които организациите на гражданското общество могат да работят свободно. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В контекста на влошаване на отношенията между ЕС и Русия ЕИСК призовава Комисията да продължи да подкрепя отношенията с руското гражданско общество. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК призовава Комисията да продължи обсъжданията как да се засили ролята на вътрешните консултативни групи (ВКГ) — средство, чрез което гражданското общество изпълнява ролята си на световната сцена. От съществено значение е да бъдат осигурени подходящи средства и ресурси, чрез които да им се помогне да изпълняват своите контролни и консултативни функции, по-специално предвид новото поколение ВКГ, чийто обхват на действие ще бъде много по-широк. ЕИСК ще одобри своята част от тази подкрепа. Комитетът очаква, че в работната програма на Комисията за 2022 г. ще бъде отразена необходимостта ГД „Търговия“ да изпълни някои от препоръките, формулирани в резултат на засилените и конструктивни дебати с ЕИСК и ВКГ през 2021 г. Напоследък СТО разширява работата си с гражданското общество извън рамките на годишните публични форуми и тези усилия допринасят съществено за по-голяма ефективност и демократичност в многостранната търговска система. При все това е налице възможност за значително подобрение. ЕИСК очаква развитието на процесите след ангажимента на Комисията да допринася за изразяване на гледната точка на гражданското общество на многостранно равнище, по-специално действие 6 от неотдавнашния план за действие от 6 точки на групата от Отава. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕС е ключов фактор в международната търговия. Той трябва да действа единно при договарянето на търговски споразумения с международни партньори, като по този начин запазва водещата си роля в изготвянето на икономическа програма, насърчавайки основните си принципи, социални и трудови стандарти и ценности (върховенство на закона, основни права и демократични принципи). За да се използват възможностите в световен мащаб, е наложително да бъдат приключени текущите преговори, да бъдат ратифицирани и приложени окончателните споразумения и да бъдат започнати нови преговори. ЕС трябва да допринася и за укрепването на многостранното сътрудничество и да подкрепя ролята и модернизацията на СТО. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | ЕИСК счита, че ЕС трябва да стане независим по отношение на изграждането на европейска инфраструктура за данни и разработването на нови цифрови технологии. Между Китай и САЩ, ЕС трябва да разчита само на себе си и да инвестира в технологии от следващото поколение. ЕС трябва да изработи своя собствена визи и стратегия за цифров суверенитет, като същевременно остава отворен за свободна търговия и подкрепя многостранната система. В стратегически план той би трябвало да се съсредоточи върху изграждането на своята инфраструктура, киберсигурност, изчисления в област, ключови базови технологии и данни и да убеждава партньорите си по света с качеството на своите стандарти и услуги. Осигуряването на продоволствена сигурност, силна верига за доставки на храни и устойчивост на хранително-вкусовата промишленост за ЕС също би трябвало да остане един от приоритетите на Комисията. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ЕИСК предлага търговските, инвестиционните и икономическите споразумения на ЕС:






  — | да включват социални и трудови стандарти и стандарти за устойчиво развитие в правилата на СТО и на други агенции, свързани с ООН, и по този начин да допринасят значително за изграждането на нов справедлив икономически и търговски ред и справедлива интелигентна глобализация. |
| --- | --- | --- |

5.9.

—

да включват социални и трудови стандарти и стандарти за устойчиво развитие в правилата на СТО и на други агенции, свързани с ООН, и по този начин да допринасят значително за изграждането на нов справедлив икономически и търговски ред и справедлива интелигентна глобализация.

| — | да включват глава, съдържаща клаузи за справяне с данъчните нарушения, изпирането на пари и агресивното данъчно планиране и за сътрудничество между данъчните органи; |
| --- | --- |

—

да включват глава, съдържаща клаузи за справяне с данъчните нарушения, изпирането на пари и агресивното данъчно планиране и за сътрудничество между данъчните органи;

| — | да включват механизъм за правата на човека и надлежна проверка, за да се гарантира зачитането на трудовите стандарти и налагането на санкции срещу нарушения на трудовите права (8). Този механизъм следва да се основава на договорени стандарти, прилагани чрез пропорционални, ефективни и възпиращи санкции, и да бъде въведен със задължително законодателство, съдържащо ясни определения на правата и пропорционални изисквания за докладване; |
| --- | --- |

—

да включват механизъм за правата на човека и надлежна проверка, за да се гарантира зачитането на трудовите стандарти и налагането на санкции срещу нарушения на трудовите права (8). Този механизъм следва да се основава на договорени стандарти, прилагани чрез пропорционални, ефективни и възпиращи санкции, и да бъде въведен със задължително законодателство, съдържащо ясни определения на правата и пропорционални изисквания за докладване;

| — | да включват пълноценното и реално участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори в преговорния процес и в следващите етапи на мониторинга и оценката на въздействието на ефектите от споразуменията (вътрешни консултативни групи). |
| --- | --- |

—

да включват пълноценното и реално участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори в преговорния процес и в следващите етапи на мониторинга и оценката на въздействието на ефектите от споразуменията (вътрешни консултативни групи).

| 5.10. | Комитетът призовава настоятелно ЕС да работи активно със САЩ за постигане на определените в Париж цели в областта на климата, тъй като САЩ отново проявяват активност в тази сфера. Особено сега, когато отношенията с Китай стават по-проблематични заради китайската вътрешна и външна политика, силната връзка между ЕС и САЩ е от огромно значение, не само в областта на климата. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | ЕИСК признава, че стратегическото партньорство между ЕС и Китай е подложено на натиск в резултат на влошаването на положението в Хонконг, „свиването на пространството“ за гражданското общество и положението с правата на човека в Китай, по-специално по отношение на осигурител. Ето защо Комитетът призовава Комисията да използва всички възможни дипломатически и политически средства за подобряване на положението на гражданите на Хонконг и на малцинствата в Китай. В този контекст ЕИСК изисква от Комисията възможно най-скоро да представи предложение за създаване на стратегия на ЕС (при пълно съответствие с европейските политики в областта на транспорта, конкуренцията, инвестициите, правата на човека и трудовите права, безопасността и т.н.), за да отговори с различна инициатива в държавите — членки на ЕС, свързана с инициативата „Един пояс, един път“. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | ЕИСК подкрепя необходимостта от „засилване на международните действия за устойчивост спрямо изменението на климата“, в съответствие с формулировката на Комисията. При това не трябва да се забравя, че извън ЕС най-силно засегнати от въздействието от изменението на климата са най-слабо развитите държави и малките островни развиващи се държави. Поради това Комитетът настоява като част от стратегията за партньорство между ЕС и Африка ЕС да работи с най-застрашените държави в Африка, тъй като Комисията правилно цитира Световната банка: само в Кожухарска Африка изменението на климата може да предизвика миграция на до 70 милиона души до 2050 г. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Средиземноморският регион ще трябва отново да стане невралгическия център на Европа, какъвто е бил от векове — пространство, отдадено на обмена на хора, стоки и култури. ЕИСК призовава за възстановяване на стратегическата роля на Средиземноморието, за да се създаде възможност за политика на съседство, способна да гарантира мирни процеси и устойчиво икономическо, екологично и социално развитие. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Утвърждаване на европейския ни начин на живот

| 6.1. | Жизнеспособното гражданско общество е в основата на Европейския съюз. Характерно за нашия начин на живот е усещането за честност, справедливост и солидарност и разбирането, че е необходимо да допринасяме за общото благо в интерес на всички. Като се има предвид фактът, че кризата с COVID-19 оказа особено неблагоприятно въздействие върху някои групи в обществото, като жените, младежите и мобилните граждани на ЕС, които бяха подложени на „двоен нокдаун“, сега е по-важно от всякога организациите на гражданското общество да изпълняват централна роля, като допринасят за укрепването на този начин на живот, и те следва да бъдат разглеждани като съюзници в защитата, насърчаването и запазването на нашия начин на живот, основан на приобщаване и зачитане на другите. Поради това ЕИСК призовава Комисията да предостави на организациите на гражданското общество подходяща, целева подкрепа и признание и по този начин да запази гражданското пространство и демократичното право на сдружаване, което има съществено значение за нашия начин на живот. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Една от основните поуки от кризата с коронавируса е, че здравните системи в почти всички европейски държави трябва да бъдат укрепени, като се постави акцент върху претенцията и гарантирането на достъп на всички до обществените здравни структури, основните здравни услуги, включително ваксини, и дългосрочните грижи. Положението на хората в заведенията за полагане на грижи изисква специално и спешно внимание. Въпреки че отговорността за здравеопазването е на национално равнище, разпространението на вируса не признава граници и налага общи ответни мерки на европейско равнище. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Европейската комисия би трябвало да постави акцент върху възстановяването на работните места и борбата с неравенството и бедността в процеса на възстановяване и да обърне специално внимание на подкрепата на уязвими групи, като деца в бедност, хора с увреждания, атипични работници, хора в самоанализирани райони, емигранти или етнически малцинства, посредством активни и приобщаващи политики. Бедността като цяло и сред работещите все още е значителен проблем в много държави членки. За справяне с него е необходим всеобхватен подход на равнището на ЕС и на държавите членки, включително подкрепа за ефективни схеми за активно приобщаване, придружени от основни и осигуряващи възможности социални услуги. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Специално внимание трябва да бъде отделено на децата и младежите: това поколение ще плати огромен публичен дълг, който държавите натрупват сега, за да се справят с последиците от пандемията. Не може да не бъдат взети предвид предизвикателствата, свързани с тяхното активно участие в обществото, както и на пазара на труда. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Миграцията продължава да е приоритетен въпрос поради въздействието ѝ върху обществото и икономиката на ЕС (заетост, интеграция, граничен контрол и борба с расизма, ксенофобията, популизма и дискриминацията). Пандемията от COVID-19 задълбочава уязвимостта на емигрантите поради лични, социални, ситуативни и структурни фактори, подобно на икономическите кризи в миналото. Нужно е да се развиват по-устойчиви и безопасни законни пътища за влизане в ЕС и да се обърне внимание на ефикасното използване на вече съществуващи механизми, като се намери баланс в настоящата система за предоставяне на убежище между сигурност и солидарност. Освен това е изключително важно да бъдат развенчавани фалшивите новини и погрешните представи и да се води борба срещу словото на омразата и антимигрантската политическа реторика. Това ще спомогне и за борбата с расизма, радикализацията, ксенофобията и дискриминацията. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Трансатлантическото партньорство се основава на исторически споделени и общи ценности. От ключово значение е да се преодоляват глобалните предизвикателства и да се запази международният ред. ЕИСК призовава Европейският съюз да използва възобновеното трансатлантическо партньорство, за да се изправи пред настоящите безпрецедентни глобални предизвикателства, включително възхода на Китай и други глобални фактори, чиито действия не са съобразени със същите демократични принципи. Той призовава и за пълноценно участие на ЕС в предстоящата среща на високо равнище за демокрация, оповестена от президента Байдън, и за силно участие на гражданското общество. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Нов тласък за европейската демокрация

| 7.1. | Специално внимание заслужават начинът, по който ЕС приема законодателни актове („по-добро регулиране“), и необходимостта от европейски законодателен корпус, който може да служи по-добре на гражданите. Законодателният процес в ЕС трябва да бъде по-прозрачен, по-отворен за принос от заинтересованите страни и по-лесно разбираем. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Участието на всички граждани чрез организациите, сдруженията и мрежите на гражданското общество ще постави процеса на възстановяване и промяна на бъдещето на Европа на наистина демократична основа. Ето защо ЕИСК счита, че държавите членки и институциите на ЕС би трябвало да гарантират, че в този сложен процес никой няма да бъде изоставен, особено най-уязвимите. Това означава да бъдат създадени благоприятни условия за превръщането на организациите на гражданското общество във важни и равноправни партньори при вземането на решения. По-нужно от всякога е по-добро прилагане на член 11, параграф 2 от ДЕС относно гражданския диалог. ЕИСК счита, че един от инструментите в това отношение би бил включването на четвърти стълб в Плана за действие за европейската демокрация, със силен акцент върху активното гражданство и ясна стратегия за него. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Залегналите в член 2 европейски основни принципи, като демокрация, върховенство на закона и основни права, включително гражданското пространство, са тясно свързани. Докладът относно върховенството на закона, както и планът за действие за демокрация би трябвало да бъдат взаимно свързани и в тях да се разглеждат въпросите, свързани с гражданското пространство, включително пространството на гражданското общество. Комитетът счита, че е желателно Комисията да проследява тези планове за действие и да въведе по-силни механизми за защита на тези принципи и на пространството на гражданското общество. При стълкновение на национални закони с правото на ЕС би трябвало да започва производство за установяване на нарушение. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ЕИСК очаква плановете на Комисията от 2022 г. за нова „Инициатива за социален диалог“, но настоятелно призовава Комисията да я разшири, за да обхване и „Диалога на гражданското общество“, така че в ситуации, в които това е желателно, организациите на гражданското общество, различни от традиционните социални партньори, също да могат да участват в диалога. Това ще постави гражданското общество на равна основа със социалните партньори при изготвянето на политиките. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Икономическият спад, предизвикан от настоящата пандемия, има съществени последици за равенството между половете както по време на икономическия спад, така и по време на последващото възстановяване. Самата пандемия изостри неравновесията между половете. Ето защо ЕИСК счита, че е абсолютно необходимо равенството между половете и интегрирането на принципа на равенство между половете да бъдат предвидени във всички аспекти от законотворчеството и изпълнението. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Основните права и принципите на правовата държава са в основата на европейските ценности; те се прилагат по всяко време и на всяко място в ЕС и следователно не могат да бъдат временно спрени. Въпреки че отговорът на настоящата криза трябва да бъде бърз и оправдава някои извънредни и ограничени във времето мерки, те не могат да противоречат на върховенството на закона и да застрашават демокрацията, разделението на властите и основните права на европейските граждани. Комитетът призовава Комисията да бъде бдителна в това отношение и при необходимост да предприема активни действия, когато тези ценности се нарушават. Освен това Комисията би трябвало да интегрира програмата за жертвите във всички програми за финансиране от ЕС, включително средствата на ЕС, управлявани на национално и международно равнище. Комитетът припомня предложението си за амбициозна стратегия на ЕС за комуникация, образование и осведомяване на обществеността относно основните права, върховенството на закона и демокрацията. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Новите инструменти на ЕС за защита и насърчаване на основните права и върховенството на закона, като например новият цикъл за преглед на прилагането на върховенството на закона и новият механизъм, който обвързва финансирането от ЕС с условието за зачитане на основните права и принципите на правовата държава, трябва да бъдат реализирани по такъв начин, че да могат да бъдат прилагани бързо и ефективно. Освен това ЕИСК призовава за засилване на ролята на гражданското общество в цикъла за преглед на прилагането на върховенството на закона и форума на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Благотворителността и гражданското общество имат ключова роля за насърчаване на основни области на европейската политика и биха могли да постигнат дори още повече, ако се осигури по-добра среда за тяхната дейност. Новата политика на ЕС за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма трябва да се основава на риска и да бъде съизмерима с рисковете, които цели да преодолява, и не трябва да ограничава неоправдано законната работа в обществена полза и благотворителността. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Както установяваме непрекъснато, пределно ясно е, че са необходими допълнителни действия, със сигурност и от страна на Комисията, за постигане на свободни и плуралистични медии и качествена независима журналистика, както и ефективно регулиране на социалните медии, по-специално за борба с дезинформацията и включване на регулирането на политическата реклама онлайн и отговорността за съдържанието. |
| --- | --- |

7.9.

Брюксел, 9 юни 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-21-011-en-n.pdf.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/civil-solidarity-prize#

2

(3)  Решение (ЕС, Евратом) 2020/2053 на Съвета oт 14 декември 2020 година относно системата на собствените ресурси на Европейския съюз и за отмяна на Решение 2014/335/ЕС, Евратом (ОВ L 424, 15.12.2020 г., стр. 1).

3

(4)  Само 14 държави членки представиха своите национални планове до 30 април 2021 г.

4

(5)  Съобщение на Комисията до Съвета: „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, (COM(2021) 105 final), Брюксел, 3.3.2021 г.

5

(6)  Резолюция относно „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Европейската комисия за 2021 г. въз основа на работата на ad hoc групата „Принос на ЕИСК към работната програма на Европейската комисия за 2021 г.“ (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 1).

6

ad hoc

(7)  Вж. становище на ЕИСК относно индустриалния преход (ОВ C 56, 16.2.2021 г., стр. 10) и становище INT/903 относно „Не може да има Зелен пакт без социален пакт“ (вж. страница 23 от настоящия брой на Официален вестник).

7

(8)  Вж. становище на ЕИСК относно задължението за надлежна проверка и законодателната резолюция на ЕП относно корпоративната надлежна проверка и корпоративната отчетност (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 136).

8

---

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

561-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – JDE62 – Interactio, 9.6.2021 г. – 10.6.2021 г.

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/16

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към кръгови обществени поръчки“

(становище по собствена инициатива)

(2021/C 341/02)

| Докладчик: | Ferre WYCKMANS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Докладчик:

Ferre WYCKMANS

Съдокладчик:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Решение на пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 11.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 187/4/5 |

Решение на пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

11.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

187/4/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Прозрачен, цифров и конкурентен инструмент за кръгови обществени поръчки (КОП), с екологосъобразни обществени поръчки (ЕОП), както са определени от законодателството на ЕС, се вписва в политиките за насърчаване на развитието на единния пазар, за предоставяне на висококачествени стоки и услуги на гражданите и потребителите и за развиване на иновативна, интелигентна, устойчива и социално отговорна европейска култура на обществените поръчки. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Управлението на обществените поръчки е централен и решаващ фактор по отношение на увеличаването на инвестициите в сектора на околната среда, целите в областта на климата и Плана за инвестиции за устойчива Европа (ПИУЕ). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Обществените поръчки, които включват минимални задължителни критерии за екологосъобразни обществени поръчки (критерии на ЕС за ЕОП), попадат в обхвата на политиките на кръговата икономика, както е посочено в плана за действие за кръговата икономика (ПДКИ). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Законодателството и регламентирането трябва да дадат тласък на КОП чрез различни инструменти като директивите за обществени поръчки и специфичното за отделните сектори законодателство. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Въвеждането на КОП насърчава развитието на кръговата икономика. Понастоящем много от новите правила все още се основават на доброволна корекция. ЕИСК призовава за по-нататъшни стъпки за увеличаване на броя на задължителните споразумения. Освен това е от съществено значение регулаторната рамка да бъде опростена, ясна и единна. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК е убеден, че въвеждането на минимални задължителни критерии за ЕОП може да повиши базовото равнище на устойчиви и кръгови обществени поръчки в цяла Европа. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Тези минимални критерии не могат да действат като пречка за заемащите водещи позиции, нито да възпрепятстват иновациите или да служат като извинение на възлагащите органи да стигнат по-далеч от задължителния минимум. От ключово значение за това е минималните задължителни критерии редовно да се проверяват и актуализират, за да се отчете технологичният напредък и да не се ограничават онези, които стигат по-далеч. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК е убеден, че KОП ще дадат възможност на администрациите да преминат отвъд използването на критерия за най-ниска цена по време на закупуването и да оценяват свързаните с качеството и кръговостта аспекти на офертите и качеството на труда. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че качеството на заетостта, един от принципите на Европейския стълб на социалните права, трябва да бъде отразено в изискването за сключване на договори за обществени поръчки с дружества, които прилагат колективни трудови договори, или ако това не е така, спазват изискванията на приложимото национално законодателство и практиките, произтичащи от споразуменията между социалните партньори. Това ще предотврати социалния дъмпинг и ще гарантира лоялна конкуренция. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК приветства стандартизираните инструменти с безплатен достъп за измерване на разходите по време на жизнения цикъл, които вече са разработени от ЕК. Разходите по време на жизнения цикъл на даден продукт или услуга и използването на критерии, които надхвърлят цената, като например качество, устойчивост или социално въздействие, вдъхновяват и насърчават обществените купувачи да използват обществените поръчки като начин за постигане на положително социално и етично въздействие. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | От жизненоважно значение е да се увеличи участието на МСП и социалните предприятия в обществените поръчки и това би могло да се постигне чрез предоставяне на подкрепа на МСП при представянето на оферти и чрез използване на внимателен баланс между качествени и количествени критерии в тръжните спецификации. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК е убеден, че стъпките към въвеждането на задължително включване на социални клаузи в поканите за представяне на оферти ще гарантират, че оценката на социалния аспект — който, наред с икономическите и екологичните аспекти, представлява третият стълб на устойчивото развитие — става постоянна част от тръжните процедури. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | По подобен начин, ЕИСК счита, че екомаркировките са добър механизъм за използване, ако могат да бъдат включени аспекти, свързани с кръговостта, но сегашните директиви ги усложняват ненужно за доставчика, тъй като поставят акцента върху това доставчикът да знае точно какво се съдържа в екомаркировката. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | От съществено значение е да се обучават публичните купувачи в правните и техническите аспекти на КОП и концепцията за РЦЖ, както и да се обучават купувачите, които са крайните потребители, относно устойчивото използване на продуктите. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | За ЕИСК от жизненоважно значение е да се популяризира концепцията за КОП или чрез по-широко информиране относно добрите примери и практики, или чрез промоционални кампании, или когато е уместно, обществени инициативи и инициативи за обучение. Необходими са партньорство и насоки, чрез които ЕС би трябвало да подкрепя разработването на платформа с голяма мрежа за обществени поръчки. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Институциите на ЕС също би трябвало да дават пример, като провеждат КОП и показват това с конкретни казуси, за да подчертаят възможностите и ползите, достъпни за всички публични купувачи. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Годишните държавни разходи представляват около 14 % от общия брутен вътрешен продукт на Европейския съюз (1): следователно правителствата са най-големите потребители в Европа и техните разходи се определят чрез обществени поръчки. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Прозрачен, цифров и конкурентен инструмент за кръгови обществени поръчки (КОП), с екологосъобразни обществени поръчки (ЕОП), както са определени от законодателството на ЕС, се вписва в политиките за насърчаване на развитието на единния пазар, за предоставяне на висококачествени стоки и услуги на гражданите и потребителите и за развиване на иновативна, интелигентна, устойчива и социално отговорна европейска култура на обществените поръчки (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Развитието на кръговата икономика е една от основните области на интерес за ЕИСК. Управлението на обществените поръчки е централен и решаващ фактор по отношение на увеличаването на инвестициите в сектора на околната среда, както и в Плана за инвестиции за устойчива Европа (ПИУЕ) (3) и становището на ЕИСК относно „Нов план за действие за кръговата икономика“ (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Целта на становището е да се предложи включването на редица различни инструменти в европейското законодателство с цел насърчаване на разпространението на КОП, т.е. привеждане в съответствие на основната цел на даден договор със защитата на околната среда и социалните права и търсене и избор на икономически решения с по-ниско въздействие върху околната среда през целия им жизнен цикъл. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Законодателството и регламентирането трябва да дадат тласък на КОП чрез различни инструменти (минимални критерии за ЕОП, насърчаване на секторен подход, укрепване на рамката за екодизайн и подобряване на регламентите за екодизайн, задължителен мониторинг) на обществените поръчки в кръговата икономика с цел: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | насърчаване на качеството и иновациите, включително от екологична и социална гледна точка; |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | намаляване на разходите, които местните власти правят понастоящем за услугите, които предлагат; |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | придаване на по-голяма интелигентност и ефективност на обществените поръчки; |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | използване на обществени поръчки за справяне с глобални предизвикателства като изменението на климата, недостига на ресурси и неравенствата чрез подкрепяне на социалните политики; |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | засилване на прехода към по-устойчиви и конкурентни логистични вериги и бизнес модели; |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | насоки относно прилагането на нормативната уредба за обществените поръчки в извънредната ситуация, породена от кризата с COVID-19 (5); |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | подпомагане на МСП и предприятията от социалната икономика да имат достъп до по-голям пазарен дял, като се насърчава присъствието им на местните пазари и в същото време се насърчава още по-голямо присъствие в европейските промишлени системи, тъй като наличието на положителен кръгов процес може да бъде движеща сила за инвестициите в екологични иновации и за повишеното търсене на специализирани и квалифицирани работни места; |
| --- | --- |

2.5.7.

| 2.5.8. | защита и разширяване на правата на потребителите и по-добро насърчаване на прилагането на принципите на справедливост и безпристрастност, определени в Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

2.5.8.

| 2.6. | Въвеждането на КОП насърчава развитието на кръговата икономика. Понастоящем много от новите правила все още се основават на доброволна корекция. Следващата стъпка е да се увеличи броят на задължителните споразумения. Освен това е от съществено значение регулаторната рамка да бъде опростена, ясна и единна. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Минимални задължителни критерии на ЕС за ЕОП

| 3.1. | Въвеждането на минимални задължителни критерии за ЕОП може да повиши базовото равнище на устойчиви и кръгови обществени поръчки в цяла Европа. Те могат да улеснят формулирането на тръжните спецификации: в тях се включват задължения, които публичните администрации трябва да спазват, предимства за предприятията с екологични сертификати, бонуси за заслужаващи оферти, нови критерии за оценка на офертите и агрегиране на общественото търсене с цел насърчаване на оценката на качеството на офертите. Важно е тези минимални критерии да не действат като пречка за заемащите водещи позиции, нито да възпрепятстват иновациите или да служат като извинение на възлагащите органи да стигнат по-далеч от задължителния минимум. От ключово значение за това е минималните задължителни критерии редовно да се проверяват и актуализират, за да се отчете технологичният напредък и да не се ограничават онези, които стигат по-далеч. В същото време гъвкави модели трябва да насърчават иновациите. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Социално отговорното възлагане на обществени поръчки (СОВОП) е насочено към постигането на положителни социални резултати във връзка с договорите за обществени поръчки. СОВОП има потенциала да оказва въздействие върху по-широкия пазар както по отношение на търсенето, така и по отношение на предлагането. Чрез извършването на разумни покупки, публичните купувачи могат да насърчават възможностите за заетост, достоен труд, социално приобщаване и приобщаване към пазара на труда, по-добри условия за хората с увреждания и тези в неравностойно положение, достъпност, както и етична търговия (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Извършването на отговорни и етични покупки може също така да подобри профила на предприемачите, които са най-силно ангажирани с тези въпроси, като ги насърчи да участват в по-отговорно и устойчиво управление на производствения процес и заетостта на работниците. Това превръща социално отговорното възлагане на обществени поръчки в стратегически инструмент за постигането на напредък по отношение на социалните и трудовите политики по ефективен начин. Важно е да се прилагат активни политики, насочени към улесняването и финансирането на дружества, по-специално МСП, които възнамеряват да насърчават тези бизнес модели. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Устойчивият социален аспект изисква твърди ангажименти, чрез които да се гарантира, че договорите за обществени поръчки се сключват само с дружества, които прилагат валидни колективни трудови споразумения, или, ако това не е така, спазват изискванията на приложимото национално законодателство и практики, произтичащи от споразуменията между социалните партньори. Това ще предотврати социалния дъмпинг и ще гарантира лоялна конкуренция. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Европейската комисия може да улесни приемането на критерии за социална отговорност при обществените поръчки и да насърчи тяхното използване в целия ЕС. Тя може например да организира поредица от работни срещи за повишаване на осведомеността относно новото ръководство за социално отговорни покупки (очаквано през 2021 г.) и относно използването на социални критерии и клаузи от публичните купувачи, за да се подкрепят организациите от социалната икономика и да се увеличат в максимална степен възможностите за социална отговорност при производството на стоки и предоставянето на услуги. С това също така би могло да се постигне осъвременяване във връзка с кампанията „#WeBuySocialEU“, в рамките на която са събрани и разпространени 71 добри практики и поредица от видеоматериали (7) за вдъхновяване и насърчаване на публичните купувачи да използват обществените поръчки като начин за постигане на положително социално и етично въздействие. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Чрез ангажимента за включване на минимални критерии за ЕОП в обществените поръчки ще се насърчи социалното предприемачество и социалната икономика, което ще има положителни въздействия както за МСП, така и за потребителите, заедно със съответните организации. Освен това администрациите трябва да гарантират, че въвеждането на екологични критерии не води до значително увеличаване на административната тежест. Подобна тежест, срещана в процеса на възлагане на обществени поръчки, е една от основните пречки пред участието на МСП. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | KОП ще дадат възможност на администрациите да преминат отвъд използването на критерия за най-ниска цена по време на закупуването и да оценят свързаните с качеството и кръговостта аспекти на офертите, както и разходите по време на жизнения цикъл на даден продукт или услуга, и да използват критерии, които надхвърлят цената, като например качество, устойчивост или социално въздействие. Европейската комисия, която вече е разработила стандартизирани инструменти с безплатен достъп за измерване на разходите по време на жизнения цикъл (8), е в добра позиция да предостави такива прозрачни и надеждни инструменти, които възложителите да могат да използват с доверие. Тези инструменти също така би трябвало да предоставят възможност за изчисляване и включване на разходите, свързани с въглеродните емисии на продуктите. ЕИСК призовава публичните купувачи да бъдат насърчавани да използват съществуващите инструменти в областта на обществените поръчки, за да подпомогнат разработването на иновативни решения, например чрез иновативни партньорства или конкурентни диалози. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Целта на КОП би трябвало да бъде договорите да се насочват към задоволяването на дадена нужда, а не само към закупуване на конкретен продукт като част от рутинен процес. По-специално, едно по-всеобхватно проучване на нуждите ще позволи приемането на функционален или основан на резултатите подход. По този начин е възможно в процеса да се включи по-голяма гъвкавост и да се правят нововъведения, както и да се предоставят най-ефективните решения, като така се намаляват разходите и използването на ресурсите. Функционалният подход и основаният на резултатите подход могат да бъдат постигнати по най-добрия начин посредством възлагане на поръчки за услуги, а не за продукти, включително услуги по поддръжка и обратно приемане. Търсенето на такива услуги ще създаде нови бизнес възможности на местно равнище. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | КОП могат да обхващат насърчаването на екодизайна на продукт и неговия дизайн за пригодността за рециклиране, разширената отговорност на производителя, предотвратяването на отпадъците, опаковъчните материали и споделянето, икономиката на сътрудничеството, повторната употреба и ремонтирането. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | В директивите не са включени никакви специфични задължителни правила относно емисиите или кръговата икономика, но с тях се дава възможност на публичните органи:






  — | да използват стратегическите обществени поръчки, което е уместен и изключително ефективен начин да се отговори на обществените, екологичните и икономическите предизвикателства, за да се определи начинът, по който както публичният, така и частният сектор функционират на пазара; |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

да използват стратегическите обществени поръчки, което е уместен и изключително ефективен начин да се отговори на обществените, екологичните и икономическите предизвикателства, за да се определи начинът, по който както публичният, така и частният сектор функционират на пазара;

| — | да постигат общи цели от обществен характер в процеса за възлагане на обществени поръчки въз основа на социални съображения при възлагането на договори с акцент върху насърчаването на равенството между половете, възможностите за заетост и борбата с дискриминацията (9). |
| --- | --- |

—

да постигат общи цели от обществен характер в процеса за възлагане на обществени поръчки въз основа на социални съображения при възлагането на договори с акцент върху насърчаването на равенството между половете, възможностите за заетост и борбата с дискриминацията (9).

Една възможност е да се обмисли заменяне на настоящата система, която оставя решението за използване на стратегически обществени поръчки до голяма степен на държавите членки, с минимални критерии на равнището на ЕС в някои области като устойчивост и разходи във връзка с жизнения цикъл. Същевременно подобна политика може да насърчи създаването на рамка за научни изследвания и развойна дейност с цел намиране на подходящи за кръговата икономика решения.

4.   Конкретни бележки

4.1.   МСП

| 4.1.1. | Целта е да се увеличи участието на МСП и социалните предприятия в обществените поръчки посредством иновативни КОП и по-голяма професионална насоченост на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Необходимо е да се оказва подкрепа на потенциалните доставчици, и по-специално на МСП и социалните предприятия, да представят оферти за договори за обществени поръчки в областта на кръговата икономика. Много МСП остават неосведомени за пазарните възможности и как те да бъдат открити, включително как да се използва Електронният ежедневник за поръчките (портал TED) (10) и как да се откриват оферти в други държави, а също така изпитват затруднения да предоставят екологичните и социалните доказателства, които възложителите изискват, за да сравнят офертите. Ефективните и ефикасни обществени поръчки изискват качествени оферти. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | В този контекст социалните и екологичните критерии могат да окажат въздействие за това как МСП могат да предложат своите стоки и услуги. За да отговорят на тези критерии, МСП ще трябва да направят значителни инвестиции без каквато и да било гаранция. Следователно администрациите трябва да бъдат внимателни да не възлагат договори предимно или само въз основа на най-ниската цена, тъй като това би било в ущърб на МСП. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Повишаването на ефективността на ресурсите и стремежът към устойчивост играят роля при иновациите и конкурентното предимство за част от производствената система, а това важи в още по-голяма степен за МСП. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Този иновативен подход към кръговите обществени поръчки действа не само на национално или регионално равнище, но несъмнено и на местно равнище, където въздействието му ще бъде най-силно по отношение на МСП и кооперативните дружества. Инициативата на ЕК за големи купувачи за кръгово и устойчиво строителство например има за цел да увеличи навлизането на иновативни обществени поръчки, като се акцентира върху строителни площадки с нулеви емисии, тежкотоварни електрически превозни средства и кръгови строителни материали. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | По-голям тласък ще бъде даден на търговските иновации; може да се очаква рационализиран мониторинг (по отношение на икономическите и екологичните резултати); цифровизацията на процедурите ще помогне на малките икономически субекти да участват в покани за представяне на оферти. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Клаузи и маркировки

| 4.2.1. | Задължението за прилагане на минималните критерии на ЕС за ЕОП за всички оферти, независимо от сумата (т.е. за 100 % от стойността въз основа на офертата вместо на процент от офертата), ще улесни прехода и ще гарантира, че обществените поръчки са едновременно „екологосъобразни“ и „устойчиви“. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Въвеждането на задължително включване на социални клаузи в поканите за представяне на оферти за възлагането на концесионни договори и договори за строителство, услуги и доставки, наред с други, и по-специално, но не само, тези, свързани с трудоемка работа (като услугите за почистване и кетъринг), ще гарантира, че оценката на социалния аспект — който, наред с икономическите и екологичните аспекти, представлява третият стълб на устойчивото развитие — става постоянна част от тръжните процедури. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Социалните клаузи се отнасят до правилното прилагане на приложимите колективни трудови договори, които обхващат всички работници. Но те могат да служат и на общия социален интерес: осигуряване на заетост на групите в риск, проекти в областта на социалната икономика. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Винаги когато е възможно, възлагащият орган следва да изисква в тръжните спецификации екомаркировка или сертификация. Екомаркировките могат да бъдат ценен инструмент за възложителите. Понастоящем възложителите могат да посочат, че стоките и услугите трябва да отговарят на техническите спецификации на определена екомаркировка. Те може да изискат определена екомаркировка, но трябва да гарантират, че тя отговаря на определени условия, посочени в директивите за обществените поръчки. Това е сложно и в много случаи възложителите не разполагат с ресурсите и времето да го направят. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Екомаркировките представляват добър механизъм за използване, ако могат да бъдат включени аспекти на кръговата икономика, но в действащите насоки това е ненужно сложно за възложителя — в тях акцентът се поставя върху това възложителят да знае с точност какво съдържа екомаркировката. Целта на екомаркировката обаче е да се улесни възложителят, като не е необходимо той да разбира всички технически детайли на даден продукт/услуга и въздействието от тях. Важно е екомаркировката да е надеждна и изцяло проверена, за да се избегнат неверни твърдения и заблуждаващи твърдения за екологосъобразност. С преминаването на възложителите към по-функционални или основани на изпълнението подходи, търсенето на услуги в кръговата икономика ще нараства. Екомаркировки могат да се присъждат и на услуги, като например неотдавнашната екомаркировка на ЕС за услуги по почистване. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Обучение

| 4.3.1. | От съществено значение е да се обучават публичните купувачи в правните и техническите аспекти на КОП и концепцията за РЦЖ, както и да се обучават купувачите, които са крайните потребители, относно устойчивото използване на продуктите. Международната асоциация на органите на местното самоуправление за устойчиво развитие (ICLEI) (11), заедно с други организации, осъвремениха инструментариума на ЕК за обучение в областта на ЕОП. Програма на Комисията за обучение за съответния персонал с цел придобиване на компетентност за специалисти в областта на ЕОП в различни области би била инвестиция, която в крайна сметка може да доведе до по-малки разходи и по този начин — до икономии. „Меките“ умения, като например способностите за провеждането на пазарен диалог, също са важни. Сътрудничеството и диалогът между купувачите и доставчиците помагат на купувачите да разбират какво е се предлага на пазара, а на доставчиците — да се подготвят за задоволяването на бъдещите нужди на купувачите. Обучението на съответния персонал с цел придобиване на компетентност за специалисти в областта на кръговите обществени поръчки в различни области е инвестиция, която в крайна сметка може да доведе до по-малки разходи и по този начин — до икономии. Освен това е необходимо да се оказва подкрепа на потенциалните доставчици, и по-специално на МСП и социалните предприятия, да представят оферти за договори за обществени поръчки в областта на кръговата икономика. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Популяризиране

| 4.4.1. | От жизненоважно значение е да се популяризира идеята за КОП или чрез по-широко осведомяване за добри примери и практики, или евентуално чрез други управленски действия като промоционални кампании или когато е уместно, обществени инициативи и инициативи за обучение, които ЕИСК би могъл да подкрепи и организира. Освен квалифицирани възложители, кръговите обществени поръчки изискват отговорни вземащи решения лица, информирани потребители, ръководители на договори и ангажирани доставчици, които могат да отговарят на нови нужди. Пилотните проекти предоставят идеална възможност за публичните купувачи да изградят капацитет, да повишат осведомеността и да катализират пазарните промени чрез предоставяне на реални бизнес възможности. Бъдещите европейски потоци на финансиране би трябвало да продължат да подкрепят иновативни пилотни КОП, които насърчават ученето чрез практика и предоставят възможности за увеличаване на мащаба и възпроизвеждане. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | От 2010 г. насам Комисията е събрала 189 вдъхновяващи примера за ЕОП. Още 12 ще бъдат подготвени през 2021 г. Голяма част от тях показват и ЕОП. Това би могло да доведе до увеличаване на усилията за насърчаване на добрите практики, които са разпространени във всички държави членки (12). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Платформата на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика беше стартирана като съвместна инициатива от Европейската комисия и ЕИСК през март 2017 г. Тя обединява заинтересованите страни, които упражняват дейност в областта на кръговата икономика в Европа, и улеснява обмена на добри практики, знания и поуки, които са извлечени във връзка с кръговата икономика (13) (14). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Някои държави имат национални награди за обществени поръчки и обикновено те включват критерии, свързани с екологосъобразни/новаторски/социални обществени поръчки. ЕИСК предлага създаването на европейска награда за обществени поръчки. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Институциите на ЕС също би трябвало да дават пример, като провеждат КОП и показват това с конкретни казуси, за да подчертаят възможностите и ползите, достъпни за всички публични купувачи. Като цяло всички оферти трябва да включват критерии за ЕОП. |
| --- | --- |

4.4.5.

Брюксел, 9 юни 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en.

1

(2)  През 2017 г. Европейската комисия публикува полезна брошура по този въпрос: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/cp_european_commission_brochure_en.pdf

2

(3)  Вж. Плана за действие на Комисията за кръговата икономика; становището на ЕИСК относно „Нов план за действие за кръговата икономика“ и доклада по собствена инициатива на Европейския парламент.

3

Нов план за действие за кръговата икономика

(4)  ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 94.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020XC0401(05)&from=BG.

5

(6)  Ще бъде посочено в ръководството на ЕК за социално отговорни покупки, което е в процес на изготвяне.

6

(7)  #webuysocialeu — YouTube.

7

(8)  Разходи по време на жизнения цикъл — ЕОП — Околна среда — Европейска комисия (europa.eu).

8

(9)  Преследване на социални цели чрез обществени поръчки | EASME (europa.eu)

9

(10)  https://ted.europa.eu/TED/browse/browseByMap.do.

10

(11)  Международен съвет за местни екологични инициативи (https://iclei-europe.org).

11

(12)  Вж. https://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm.

12

(13)  Вж. https://circulareconomy.europa.eu/platform/en/good-practices.

13

(14)  Добър пример за план за обществени поръчки на местно равнище е планът от Амстердам https://mk0mraduurzaamnh901f.kinstacdn.com/wp-content/uploads/2020/01/MRA_CirculairInkopen_ENGdef01.pdf.

14

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/23

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Не може да има Зелен пакт без социален пакт“

(становище по собствена инициатива)

(2021/C 341/03)

| Докладчик: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |

Докладчик:

Norbert KLUGE

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 11.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 213/3/12 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

11.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

213/3/12

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Държавите, дружествата и гражданите трябва да се справят заедно с бързо променящи се и основни предизвикателства. Те трябва да поемат обща отговорност, така че никой да не бъде пренебрегнат. Възстановяването трябва да се основава на „защита на човешките и социалните права, демократичните ценности и принципите на правовата държава, отключване на пълния потенциал на единния пазар, постигане на целите за устойчиво развитие (ЦУР), създаване на кръгова икономика и постигане на неутралност по отношение на климата в ЕС до 2050 г.“ (1). ЕИСК подчертава факта, че Европейският съюз трябва да играе водеща роля в този процес, включително в световен мащаб. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Преходът към по-екологосъобразни и по-устойчиви икономически парадигми ще доведе до високи икономически разходи, носещи риска от увеличаване на социалното неравенство и подкопаване на социалното сближаване (2). Няма да има „Зелен пакт“ без интегриран „социален пакт“. Има няколко основни политически компонента, необходими за гарантиране на тясна връзка между Зеления пакт и социалната справедливост. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Насърчаването на заетостта и уменията, плавният преход и динамичният социален диалог са безспорно важни елементи. При все това социалният пакт като съществена част от един нов Зелен пакт със сигурност не е свързан само с „работата“. Той се отнася до доходите, социалната сигурност и фискалната подкрепа за всички, които се нуждаят от такава, включително тези, които изобщо нямат достъп до работа. Включването на всички участници от гражданското общество трябва да бъде съвместно усилие и обща грижа дори в процеса на вземане на решения на дружествата, т.е. трябва да се обърне внимание на включването на най-уязвимите групи. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Дружествата трябва да допринасят за изпълнението на Зеления/социалния пакт в рамките на своите конкретни способности. Разбира се, те трябва да запазят целта да са печеливши и конкурентоспособни. Същевременно те могат да играят по-важна роля в управлението на своя конкретен принос, така че Зеленият пакт, плановете за възстановяване и устойчивост и промишлената трансформация да бъдат успешни и социално полезни. Това включва насърчаването на предприемачеството и специалната роля на МСП, както и ролята на предприятията от социалната икономика, които би трябвало да бъдат разглеждани като допълващи участници в свързването на регионалните и местните пазари на труда с индустриалната промяна. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Основен елемент на подобен подход е силният и насочен към бъдещето социален диалог (3). Той ще подкрепи и едно по-открито корпоративно управление, което е ориентирано към участието. Въпреки че ефективното вземане на решения е една от ключовите предпоставки за успеха на дружествата и техните управителни съвети трябва да запазят гъвкавостта си, за да балансират интересите на отделните заинтересовани страни, социалният диалог може да играе конструктивна роля за подобряване на качеството на процеса на вземане на решения в дружествата, както се потвърждава от много емпирични проучвания. Стремежът е посредством гласа на работниците (4) да се постига положителна дългосрочна промяна в дружествата, като се използва вътрешното ноу-хау за техните процедури, и по този начин се подобряват управлението на риска и контролът върху спазването на правилата. Това увеличава обхвата на информацията и качеството на решенията, които ще бъдат вземани в управителните съвети. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК признава разбирането на Европейската комисия по този въпрос, изразено в Плана за действие относно Европейския стълб на социалните права (от март 2021 г.): тъй като Европа преминава от период на реагиране на криза към възстановяване, „(с)оциалният диалог, информирането, консултирането и участието на работниците и техните представители на различни равнища (включително на равнище предприятия и сектори) играят важна роля за оформянето на икономическите преходи и за насърчаването на иновациите на работното място, по-специално с оглед на текущите двойни преходи и промените в сферата на труда“ (5). Комисията препоръчва националните органи и социалните партньори да гарантират, че работниците биват информирани и консултирани, и да насърчават участието на работниците на равнище предприятие с цел стимулиране на иновациите на работното място. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Това систематично разбиране за гласа на работниците в процеса на вземане на решения в дружествата по отношение на преструктурирането и иновациите в сферата на труда също би трябвало да бъде взето предвид при реформата на европейския семестър и националните планове за устойчивост. ЕС би могъл да се възползва в по-голяма степен от това при разработването на общата си търговска политика. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Въпреки че съществуващата рамка на ЕС за корпоративно управление предоставя насоки за дружествата относно отчитането на различните интереси на заинтересованите страни, устойчивото корпоративно управление изисква по-широко и плуралистично разбиране за това какво трябва да бъде дадено дружество. Като признава същественото значение на акционерите за надзора над дружествата, ЕИСК би желал да се даде стимул за установяване на по-подходящо и ориентирано към заинтересованите страни дружествено право в рамките на корпоративната рамка на ЕС, като систематично се признава гласът на работниците. По-широко споделяни възгледи и ориентиран към бъдещето подход от такъв вид би трябвало да послужи за по-добър отговор на огромните предизвикателства, наложени от изменението на климата и цифровите промени, както и за възстановяването от пандемията от COVID-19.
  Доброто корпоративно управление би трябвало да се разбира от гледната точка на обществото, като се съчетават „разходите“, до които води устойчивостта за дадено дружество, с ползите за обществото от по-устойчиво корпоративно управление. Наред с ползите за околната среда, те ще включват напредъка към по-приобщаващо общество, по-специално чрез наемане на по-многообразна работна сила. |
| --- | --- |

1.8.

Доброто корпоративно управление би трябвало да се разбира от гледната точка на обществото, като се съчетават „разходите“, до които води устойчивостта за дадено дружество, с ползите за обществото от по-устойчиво корпоративно управление. Наред с ползите за околната среда, те ще включват напредъка към по-приобщаващо общество, по-специално чрез наемане на по-многообразна работна сила.

| 1.9. | Гласът на всички заинтересовани страни, особено на работниците като съставни елементи на дружеството, трябва да бъде неразделна част от усилията за насърчаване на устойчивите и конкурентоспособни дружества на бъдещето в една здравословна среда. МСП, кооперациите и дейностите на социалната икономика играят важна роля в тази концепция. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК иска мисленето за рамката на ЕС в областта на икономика да е по-открито и приобщаващо, за да се овластят активните граждани в ролята им на предприемачи, работници и обикновени и произвеждащи потребители и да се даде възможност демократичните и представителните им организации да предвиждат и оформят промяната (6). Освен това дружествата би трябвало да бъдат насочвани в предоставянето на своя принос за едно по-приобщаващо общество. Това е най-ефективният начин за изпълнение на целта на ЕС „никой да не бъде пренебрегнат“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че би трябвало да се насърчават създаването на стойност в дългосрочен план като задължение на изпълнителните директори чрез преследването на дългосрочни интереси и по този начин подобряването на отговорността на директорите към устойчивостта на дружеството. Приносът на работниците чрез подходящи канали също може да има положително въздействие върху дългосрочните корпоративни стратегии и инвестиции. Методи като представителство на работниците на равнището на ръководните органи в много случаи доказа техния положителен принос за дългосрочните корпоративни стратегии и инвестиции (7). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Социалното измерение трябва да бъде признато в бъдещата актуализирана промишлена стратегия, а социалните, както и икономическите и екологичните аспекти трябва да се вземат предвид, когато се разработват ключовите показатели за ефективност (КПЕ) с цел по-добро измерване на трансформацията на европейската промишленост и нейната устойчивост в периода след пандемията, които ще бъдат включени в актуализираната промишлената стратегия за ЕС, публикувана от Комисията на 5 май 2021 г. Социалните (включително трудовите), както и икономическите и екологичните аспекти трябва да бъдат разглеждани на равна основа. Освен промишлената политика и финансовите пазари екологичното и социалното измерение на КПЕ също би трябвало да бъдат вземани предвид в счетоводните системи на корпоративното управление и в процеса на вземане на решения и би трябвало да измерват природния (8), социалния и човешкия капитал освен финансовия капитал. Европейското законодателство би трябвало да подкрепи счетоводни стандарти в Европа, които отразяват по подходящ начин действителните социални и икономически разходи. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Отчитайки тези съображения, ЕИСК желае да започне политическата дискусия на всички равнища за това как да бъде създадена нова рамка на ЕС за заинтересованите страни. Европейският парламент и предстоящите председателства на Съвета на ЕС трябва да водят дебата за това как взаимодействието между всички заинтересовани групи може да бъде очертано политически, а също така накрая и в подобрена правна рамка на ЕС за заинтересованите страни, която е една от основните предпоставки за дружества, които са благоприятни за климата и издръжливи, икономически успешни, устойчиви в дългосрочен план и същевременно социално отговорни. Тук би трябвало да се включи и обмисляне на поведението на инвеститорите и на капиталовите пазари. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | За да се предостави възможност за участие на европейско равнище и за да се осигури пряка информация, ЕИСК призовава Европейската комисия и Европейския парламент да предприемат последващи действия по дискусията относно рамкова директива на ЕС за минимални стандарти относно информирането, консултирането и участието на работниците в ръководните органи на дружества в случаите, когато дружествата възприемат дружественото право на ЕС. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Високото качество в процеса на вземане на решения на дружеството е от изключителен интерес за всички заинтересовани страни, включително за акционерите. В този дух и воден от целите на ЕС в рамките на Зеления пакт и програмата за възстановяване Next Generation, ЕИСК призовава създателите на политики на ЕС да преосмислят рамката на ЕС за корпоративно управление, включително директивата за акционерите, с цел по-нататъшно подобряване. ЕИСК обаче подчертава значението на оценката на въздействието и придържането към принципите за по-добро регулиране във всички възможни регулаторни действия в това отношение. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Макар че отговорностите на всички участници (дружества, власти и гражданско общество) трябва да бъдат ясни, ЕИСК настоява в дебата за по-добра рамка на ЕС за добро корпоративно управление да се постави силен акцент върху връзката с активни политики на пазара на труда и тяхното регионално въздействие, върху ефективни публични служби по заетостта, адаптирани към променящите се модели на трудовите пазари социално-осигурителни системи и върху създаването на подходящи предпазни мрежи по отношение на минималните доходи и социалните услуги за най-уязвимите групи. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Следвайки концепцията за добро корпоративно управление за успешен Зелен пакт с приобщаващ социален пакт, ЕИСК насърчава Европейската комисия да включи в работната си програма по-широк модел за заинтересованите страни като еталон за устойчиво корпоративно управление. Дебатът по този въпрос може да се основава на вече приети от ЕИСК и ЕП резолюции, становища и доклади. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Зеленият пакт и възстановяването от COVID-19 като тема на справедливия преход в Европа

| 2.1. | Европейската регулаторна рамка все още не поставя изцяло на равна нога социалните, екологичните и икономическите цели. Макар „План за действие: Финансиране за устойчив растеж“ (9), чиято цел е пренасочване на капиталовите потоци към по-устойчива икономика, включвайки устойчивото развитие в управлението на риска и насърчавайки прозрачността и дългосрочната ориентираност, наистина да се отнася до екологичното, икономическото и социалното измерение на устойчивостта, до момента в единната система за класификация (или таксономия) на устойчивите дейности са определени само критериите за екологично устойчивите икономически дейности, като определянето на социалните критерии е отложено (10). В този контекст Европейската комисия разглежда инвеститорите (а работниците наистина също инвестират в своето дружество) като една от движещите сили за устойчивото развитие и освен това проучва начини как да се дадат повече възможности за влияние на потребителите и други заинтересовани страни в прехода към устойчивост. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Последиците от пандемията от COVID-19 за работните места и дружествата са безпрецедентни, като засягат здравето и безопасността, организацията на работата и икономическите и финансовите условия на дружествата и ускоряват тенденциите за корпоративно преструктуриране и цифровизиране, както и поляризацията в рамките на нашите пазари на труда. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | На фона на тази несигурност европейските политики трябва да доведат до реални подобрения в живота на хората (11). Социалният модел на приобщаващи, плуралистични и демократични общества се нуждае от устойчиво гражданско общество и стабилна и устойчива социална среда, основани на национални политики и интеграция, свързана с работата. В противен случай национализмът и популизмът все повече заплашват да преобърнат демократичните ценности и да подкопаят социалната и политическата стабилност. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Съществува реална потребност от разработване на широка концепция за социалното измерение, за да се подкрепи Зеленият пакт, включително всички съответни заинтересовани страни. Този подход би трябвало да обхваща съответните политики на ЕС и на държавите членки, като например за заетост, социална закрила и социално подпомагане, здравеопазване, образование и обучение, с акцент върху най-уязвимите групи в обществото. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Държавите — членки на ЕС, би трябвало да насърчават структурните реформи особено в политиките в областта на социалната закрила, заетостта, образованието и обучението, с цел да бъдат по-добре подготвени да се изправят пред предизвикателствата на един справедлив преход. Това означава активни политики на пазара на труда, ефективни публични служби по заетостта, адаптирани към променящите се модели на трудовите пазари социално-осигурителни системи и създаване на подходящи предпазни мрежи по отношение на минималните доходи и социалните услуги за най-уязвимите групи. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Устойчивите предприятия трябва да създават конкурентоспособност, перспективи за достоен труд и доходи в издръжливи места и здравословна среда. Това е една от ключовите предпоставки за европейските цели и ценности за осъществяване на прехода към полезен справедлив преход за цялото гражданско общество. По време на преход и криза участието на служителите и заинтересованите страни е важно и може да изгради твърда основа за подпомагане на служителите в рамките на дружествата и обществото и по този начин да се насърчат сигурността и стабилността. Това е от ключово значение за конкурентното предимство на дружеството в едно глобално общество. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Към екологично, социално и икономически устойчиво корпоративно управление

| 3.1. | Като се зачитат националните различия и различията между предприятията, информирането, консултирането и участието на равнището на ръководните органи е ключов политически въпрос за устойчивите дружества, който е в основата на по-дългосрочното мислене и подобрява качеството на процеса на вземане на решения в рамките на програма за икономически реформи (12). В този контекст „добрата репутация“ на дадено дружество се превръща в конкурентно предимство. Устойчивото корпоративно управление трябва да насърчава дългосрочна и плуралистична насоченост в решенията на дружествата, като същевременно запазва точността, качеството и ефективността на процеса на вземане на решения. Правният интерес на дружествата, към който са обвързани задълженията на директорите, би трябвало да бъде разграничаван от интереса на акционерите, които понякога са склонни да акцентират върху печалбата в краткосрочен план. Един плуралистичен, дългосрочен и устойчив подход би трябвало да включва и интересите на служителите и интересите на други заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Във връзка с това Европейската комисия предприе някои предварителни стъпки към евентуална законодателна инициатива относно задължителна надлежна проверка. ЕИСК твърдо подкрепя тези инициативи (13). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Освен това, в допълнение на показателите за разходи и производителност би трябвало да се обсъди и разработи нова парадигма за предвиждане и управление на промяната като елемент на „добро“ корпоративно управление, което взема предвид и социалните разходи за преструктурирането и промяната и приноса на дадено дружество за едно по-приобщаващо общество. Трябва да се вземат предвид и въздействията върху разпределението на доходите, възрастта и равенството между половете, работните места, качеството и устойчивостта на околната среда и заетостта и социалното приобщаване (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Социалните въпроси все още не са представени по същия начин в КПЕ за финансовия анализ и оценяването на дружествата. Въпреки че Европейската комисия възложи на Европейската консултативна група за финансова отчетност (ЕКГФО) да разработи европейски стандарт за финансово отчитане, все още не съществува световен стандарт за измерване и оценяване на въздействието за паричното измерване и оповестяването на въздействията на корпоративната дейност. Измерването, паричното изражение и отчитането на въздействието на корпорациите би улеснило дружествата да станат неутрални по отношение на климата. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Във връзка с това ЕИСК желае ясен напредък в предстоящия преглед на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация в областта на стандартите за докладване относно социалните и трудовите аспекти на управлението, включително условията на труд, равенството в управителните съвети и заетостта на работниците в неравностойно положение или работниците с увреждания. Цялостната устойчивост на дружествата би трябвало да се измерва и оценява точно. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | В съответствие с целите на Зеления пакт и целите за възстановяване сега целта на корпоративното управление до момента за генериране на възвръщаемост за акционерите трябва да бъде допълнена и с разбирането за социална и екологична отговорност (15). Затова гарантирането на системни канали за гласа на работниците в процеса на вземане на решения на дружествата е от съществено значение. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Както вече беше заявено в становището на Комитета относно „Индустриален преход към екологосъобразна и цифрова европейска икономика“ (16), ЕИСК настоятелно призовава Комисията да укрепи и да развие социалното измерение в адаптираната и актуализирана промишлена стратегия. Това би трябвало да има въздействие и върху ключовите показатели за ефективност (КПЕ), които ще бъдат разработени, като се обърне внимание и на включването на социални показатели. Служителите и представителите на гражданското общество трябва да участват в консултациите относно подходящи КПЕ за измерване на успеха на Зеления пакт както на равнището на промишлеността, така и на дружествено равнище. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Заслужава да се обмисли дали правната рамка на ЕС би трябвало да спомогне за определянето на минимален стандарт за задължително информиране, консултиране и участие на работниците чрез подходящи канали, напр. в управителните съвети на дружествата за изразяване на гласа на работниците (17), като се гарантира ранно информиране и консултиране на работниците, както и предвиждане на промените. Въпреки че има положителни резултати в това отношение, е необходимо да се подобрят изпълнението и правоприлагането. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Наред с това трябва да се увеличи равенството между половете в ръководните органи на дружествата и на изпълнителни управленски длъжности. Трябва да се предотвратяват заобикалянето или намаляването на участието на работниците в ръководните органи, корпоративният правен инженеринг и изкуствените конструкции като „дружества — пощенски кутии“, създадени с цел избягване на участието на работниците. Участието на работниците в ръководните органи, както е предвидено в законодателството на поне дванадесет държави членки, и обикновено разбирано като участие във вземането на решения, което означава подход за активно разработване и насърчаване на задължителна минимална долна граница за права на участие въз основа на общи европейски минимални стандарти за представителство. Един пример е Директивата за ЕРС, която трябва да съчетава по-добре настоящите реални условия и бъдещите нужди на транснационалното преструктуриране, осъществяване на предоставянето на ЕРС на необходимите ресурси и компетентности и се предвидят санкции за дружествата, които не спазват правилата. Секторните консултации също би трябвало да играят по-активна роля. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Социална Европа трябва да се ръководи от общи правила, които гарантират, че корпорациите и техните собственици се придържат към „добро корпоративно управление“. То служи като съществен елемент в един ефективен социален диалог (18). Във връзка с това важна роля ще играе задължителната правна рамка на ЕС относно надлежната проверка и отговорното бизнес поведение с компонент, свързан с участието на работниците. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | „Интегрирането на участието“ би трябвало да стане хоризонтален структурен елемент във всички европейски законодателни актове и инициативи, които имат въздействие върху условията на труд и живот, за да се насърчават социалната сигурност и растежът. |
| --- | --- |

3.11.

Брюксел, 9 юни 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Предложения на ЕИСК за възстановяване и преструктуриране след COVID-19: към нов обществен модел.

1

(2)  ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 30.

2

(3)  ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 14.

3

(4)  Представителството на интересите на служителите на равнище цех и дружество от работническите съвети и представителите на трудещите се в дружествените ръководни органи винаги взаимодействат по различен начин като функционални еквиваленти на системите за социален диалог и колективно договаряне в конкретния национален контекст. На равнището на ЕС определения на „информиране“ и „консултация“ са дадени в Директивата за Европейски работнически съвети (ЕРС). По отношение на участието в дружествените ръководни органи законодателството на ЕС относно европейското дружество се отнася само за заварените национални разпоредби. Поради тази причина използваме „глас на работниците“ като общо/родово понятие с цел улесняване на общото разбиране на целта на настоящото становище.

4

„глас на работниците“

(5)  https://ec.europa.eu/info/files/european-pillar-social-rights-action-plan_bg.

5

(6)  Европейската комисия подготвя инициатива относно предоставянето на възможности на потребителите да предприемат действия във връзка с екологичния преход, която ще обхваща и определени социални елементи. Освен това ще има инициатива за устойчиви продукти, която ще изисква предоставянето на информация относно критериите за устойчивост на определени категории продукти и ще обхваща и социални аспекти.

6

(7)  Тези аспекти ще бъдат обхванати в предстоящото законодателно предложение на Комисията относно устойчивото корпоративно управление, и по-специално в частта, обхващаща задълженията на директорите. Според Комисията профсъюзите и заинтересованите страни трябва да участват на ранен етап в концептуалната дискусия.

7

(8)  Европейската комисия вече работи с бизнеса относно осчетоводяването на природните ресурси. Тъй като съществуват различни методи, при текущата работа се правят опити те да бъдат рационализирани и да се разработят общи стандарти за тази цел. Профсъюзите и заинтересованите страни би трябвало да участват в разработването на такива стандарти.

8

(9)  COM(2018) 97 final.

9

(10)  Регламент (EС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2020 г. за създаване на рамка за улесняване на устойчивите инвестиции и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/2088 (ОВ L 198, 22.6.2020 г., стр.13).

10

(11)  ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 24.

11

(12)  ОВ C 161, 6.6.2013 г., стр. 35.

12

(13)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 136.

13

(14)  Например съображенията на съюза „Value Balancing Alliance“ биха могли да помогнат за придаване на повече тежест в балансите на инвестициите в квалифициран персонал. Понастоящем в този съюз работят заедно управителните съвети на няколко големи германски дружества. https://www.value-balancing.com/.

14

(15)  ОВ C 106, 31.3.2020 г, стр. 1.

15

(16)  ОВ C 56, 16.2.2021 г., стр. 10.

16

(17)  ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 14.

17

(18)  ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 14.

18

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

561-ва пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – JDE62 – Interactio, 9.6.2021 г. – 10.6.2021 г.

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/29

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата „Хоризонт Европа“

(COM(2021) 87 final — 2021/0048(NLE)

(2021/C 341/04)

| Докладчик: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Докладчик:

Anastasis YIAPANIS

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 6.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 187 и член 188 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Решение на Бюрото | 23.3.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 160/0/3 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 6.5.2021 г.

Правно основание

член 187 и член 188 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Решение на Бюрото

23.3.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

160/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че крайните резултати от дейността на съвместните предприятия (СП) са изключително важни за бъдещето на европейската икономика. Сега е моментът да мобилизираме всички възможни ресурси и да трансформираме нашата икономика чрез създаване на повече възможности за революционни технологии и устойчиви икономически модели. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Взаимодействието и сътрудничеството с други европейски партньорства би трябвало да се съсредоточат върху стратегическите резултати, насочени към постигането на въздействие. Полезните взаимодействия между различните програми за финансиране и политики на Съюза, както и полезните взаимодействия с европейското и националното финансиране, предоставяно на равнището на държавите членки, са от съществено значение, за да се гарантира, че проектите за научни изследвания и иновации (НИИ) оказват възможно най-голямо въздействие. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Не е много ясно дали и как европейските партньорства ще бъдат отворени за възможно най-много заинтересовани страни. ЕИСК счита, че дейността на всички съвместни предприятия би трябвало да се урежда от принципите на свободно участие и прозрачност. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Участието на социалните партньори и на организациите на гражданското общество е от първостепенно значение за успеха на СП както в качеството им на предоставящи експертен опит, така и като канали за комуникация. ЕИСК призовава за постоянен диалог с гражданското общество в рамките на съществуващите консултативни групи на СП и за включване на съответните социални партньори и организации на гражданското общество (ОГО) в групите на заинтересованите страни на СП. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Разнородните правила в рамките на различните СП създават неяснота и ЕИСК призовава за еднакъв подход във възможно най-голяма степен, като се зачита спецификата на всяко СП. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК изразява безпокойство във връзка с ограничения брой организации, поканени да бъдат частни учредители на някои предприятия. Комитетът призовава за откритост и прозрачност при подбора на асоциираните членове. Съвместните предприятия следва да се стремят да привличат за членство възможно най-много държави членки. Ползата от членството е много ограничена, като се има предвид принципът на открити покани за финансиране. Ето защо следва да се увеличи броят на частните членове в управителните съвети, както е в СП „Чисто въздухоплаване“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Текстът на член 26, параграф 4, буква б) следва да бъде изменен така: „финансовите вноски на членовете и допринасящите партньори в полза на съвместното предприятие за оперативните разходи“. Ролята на допринасящите партньори по отношение на участието в дейностите, управлението, ползата от финансовата вноска и т.н. е неясна. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Необходимо е да се гарантира възможно най-голям ефект на ливъридж от финансирането от ЕС и да се насърчават частните вноски, които отразяват капацитета на вносителите. ЕИСК оценява предложението годишните разходи за МСП да бъдат значително по-ниски и подкрепя разпределяне на част от бюджета на СП за дейности на МСП. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава за точно обяснение на процедурата за изготвяне на работната програма за всяко СП и за включването ѝ в част I от регламента. Крайните резултати от научните изследвания следва да бъдат изцяло достъпни и да се разпространяват до всички заинтересовани страни в ЕС. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК оценява високо предложението да бъде премахнато задължението за партньорите да докладват недопустимите разходи и намерението да се избягва дублирането на одити. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Трябва да се преследват интересите на ЕС и да бъде укрепен капацитетът за иновации на Европейското научноизследователско пространство и на Европа. ЕИСК ясно посочва, че резултатите от научните изследвания на съвместните предприятия следва да бъдат въвеждани в промишлена употреба в ЕС, като се използват европейски технологии. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Европейските иновации и патенти следва да бъдат добре защитени от враждебни намерения и икономически шпионаж. Въвеждането на европейския единен патент е задължително, а интелектуалната собственост и патентите са ключов въпрос, но те не се споменават в законодателното предложение на Комисията. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК приветства задълженията за мониторинг за включването на МСП, на географския състав и ставката на съфинансиране. Следва да бъдат въведени и качествени показатели, като видовете осъществени иновации, предимствата за гражданското общество и броят на новосъздадените работни места. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Въведение

| 2.1. | Европейската стратегия за възстановяване е много ясна, като в нея акцентът се поставя върху двойния преход — екологичен и цифров, и се разглеждат стратегическите зависимости. Във връзка с това съвместните предприятия имат много важна роля за обединяване на европейския експертен опит от различните икономически сектори, за насърчаване на конкурентоспособността, подобряване на уменията и укрепване на промишлената база. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Европейската комисия предлага да бъдат създадени девет съвместни предприятия в рамките на стълб II — „Глобални предизвикателства и конкурентоспособност на европейската промишленост“ на програма „Хоризонт Европа“: „Кръгова биотехнологична Европа“, „Чисто въздухоплаване“, „Чист водород“, „Европейски железопътен транспорт“, „Глобално здравеопазване EDCTP3“, „Инициатива за иновативно здравеопазване“, „Ключови цифрови технологии“, „Изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе“ и „Интелигентни мрежи и услуги“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Програмите на всички съвместни предприятия следва да се основават на Европейския зелен пакт (1), Европейската цифрова стратегия (2), целите на ООН за устойчиво развитие (3) и да изразяват целите на актуализирането на промишлената стратегия за 2020 г. към по-силен единен пазар за възстановяване на Европа (4). Те би трябвало да включват социалните партньори и организациите на гражданското общество, МСП, публичните органи и други заинтересовани страни в ЕС. Това не е било така досега. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Главната цел на СП е да бъдат стимулирани научните изследвания и иновациите в целия Съюз, като същевременно се ускоряват икономическият, социалният, цифровият и екологичният преход. Съвсем ясно е, че СП имат капацитета да развиват силни публично-частни партньорства, които са в състояние да укрепват водещата роля на ЕС, да увеличават конкурентоспособността и растежа и да събират знания, експертен опит и високи научни постижения от целия Съюз и трети държави. Обменът на знания между различните територии и между гражданите и предприятията е изключително важен. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Научните изследвания и иновациите също са изключително важни за устойчивото възстановяване на Европа от пандемията, като гарантират конкурентоспособността на икономиката, създаването на работни места, устойчивия растеж и допринасят за нейната автономност. Само с големи инвестиции в НИИ ЕС ще има предимство на световната сцена. Сега е моментът да мобилизираме всички възможни ресурси и да трансформираме нашата икономика чрез създаване на повече възможности за революционни технологии и устойчиви икономически модели. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | По отношение на инвестициите в НИИ ЕС изостава спрямо други части на света, особено спрямо САЩ и Азия. Същото важи и за капацитета и скоростта, с които резултатите от НИИ се превръщат в иновативни продукти и услуги. Това е неприемливо в дългосрочен план, а Европа може да стане световен лидер само ако се възползва от импулса, създаден от програма „Хоризонт 2020“. ЕИСК вече предупреди, че „разработените в Европа технологии твърде често се реализират на пазара другаде. ЕС не успява да създаде технологични гиганти. Твърде малко млади водещи иновативни дружества се разрастват, така че да се превърнат в големи предприятия с висока интензивност на НИРД“ (5). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи съображения

| 3.1. | Съвместните предприятия мобилизират европейски, национални и частни средства с цел обединяване на най-важните заинтересовани страни от европейската научноизследователска сфера, включително асоциираните държави. ЕИСК счита, че крайните резултати от дейността на СП са изключително важни за бъдещето на европейската икономика. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Дейността на всяко СП би трябвало да се отличава с пълна прозрачност и амбициозни действия, ориентирани към изпълнението на целите. Взаимодействието и сътрудничеството с други европейски партньорства, и по-специално с другите около 120 партньорски инициативи в рамките на програма „Хоризонт 2020“, би трябвало да се съсредоточат върху стратегическите резултати, насочени към постигането на въздействие. Накрая, „полезните взаимодействия между различните програми за финансиране и политики на Съюза, а именно със структурните фондове чрез съвместими регламенти, са от съществено значение за гарантирането на най-голямо въздействие на проектите за НИИ“ (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК оценява намерението на Комисията да отвори европейските партньорства за възможно най-много заинтересовани страни, но не става много ясно дали и как в действителност ще бъде направено това. Частните членове учредители са твърде ограничен брой, докато асоциираните членове трябва да бъдат подбрани от управителния съвет с ограничен брой членове. Не е ясно също така как допринасящите партньори ще бъдат стимулирани да се присъединят към съвместните предприятия. Накрая, ЕИСК счита, че дейността на всички съвместни предприятия би трябвало да се урежда от принципите на свободно участие и прозрачност. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК посочва, че в част II от регламента се съдържат понякога различни подходи и организационни правила за СП. Необходимо е да се гарантира възможно най-голям ефект на ливъридж от финансирането от ЕС и да се насърчават частните вноски, които отразяват капацитета на вносителите. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Що се отнася до балансираното географско представителство, такива организационни правила се въвеждат само за СП „Европейски железопътен транспорт“. Освен това, въпреки че сътрудничеството между съвместните предприятия е изключително важно, това се споменава само във връзка със СП „Чисто въздухоплаване“ и SESAR (Изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК отбелязва също така, че за СП „Чист водород“, „Глобално здравеопазване EDCTP3“, „Интелигентни мрежи и услуги“ и „Ключови цифрови технологии“ не се посочва подборът на асоциирани членове. Освен това в някои случаи те трябва да бъдат одобрени от Комисията, докато в други просто се подбират от управителния съвет. ЕИСК счита, че еднаквите права биха създали повече яснота. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК изразява безпокойство във връзка с ограничения брой организации, поканени да бъдат частни учредители на някои предприятия. От изключителна важност е достъпността и достъпът до СП да са възможно най-широки. ЕИСК призовава за задълбочен анализ, който да се съсредоточи върху разширяването на предложените членове учредители за всички СП и върху откритостта и прозрачността при подбора на асоциирани членове. Наред с това, за да се гарантира съгласуваност с националните и регионалните политики, съвместните предприятия следва да се стремят да привличат за членство възможно най-много държави членки. Ползата от членството е много ограничена, като се има предвид принципът на открити покани за финансиране. Ето защо ЕИСК счита, че следва да се увеличи броят на частните членове в управителните съвети, както е в случая на СП „Чисто въздухоплаване“. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Специфични бележки

| 4.1. | Държавите членки имат различни структурни екосистеми за иновации, като успешните научни изследвания и иновации не се развиват еднакво добре. ЕИСК призовава за инвестиции от всички държави членки и за тяхното участие, особено държавите, които имат по-малък напредък. Дейността на СП трябва да бъде синхронизирана с другите програми на ЕС за научни изследвания и иновации, включително с Механизма за възстановяване и устойчивост (7). На държавите членки би трябвало да се препоръча да изградят структурирани връзки между своите национални планове за възстановяване и стратегическите програми за научни изследвания и иновации на СП и да създават полезни взаимодействия, включително с програмите за финансиране на национално равнище. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК оценява приноса от бюджета на ЕС в размер на почти 10 милиарда евро. Комитетът счита, че този принос би могъл да бъде увеличен в някои ключови сектори, за да бъдат мобилизирани съществени допълнителни ресурси от частния сектор и от бюджетите на държавите членки. Споразумението от декември 2020 г. по многогодишната финансова рамка относно разпределянето на 5 милиарда евро от NextGenerationEU на програма „Хоризонт Европа“ би трябвало да допълни финансирането на СП, които обхващат тежко засегнатите от пандемията от COVID-19 сектори и тези, които се справят със стратегически зависимости. При все това текстът на член 26, параграф 4, буква б) следва да бъде изменен така: „финансовите вноски на членовете и допринасящите партньори в полза на съвместното предприятие за оперативните разходи“. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК призовава за повече яснота, прозрачност и предварителен анализ на ползите и разходите във връзка с предложението за създаване на общ бекофис за всички съвместни предприятия, за да се прецени дали има реална добавена стойност и повишаване на ефективността. Освен това ЕИСК очаква, че управлението на бекофиса ще бъде напълно прозрачно за гражданите и предприятията и че ще бъдат използвани най-добрите налични технологии, включително блокови вериги, анализ на големи информационни масиви и т.н. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Участието на социалните партньори и на организациите на гражданското общество е от първостепенно значение за успеха на СП. Те би трябвало да участват в пълна степен както в качеството си на предоставящи експертен опит, така и като канали за комуникация, така че напредъкът и крайните резултати да достигат до цялата европейска стопанска общност наред с работниците, потребителите и гражданите. ЕИСК призовава за постоянен диалог с гражданското общество в рамките на съществуващите консултативни групи на СП и за включването на съответните социални партньори и ОГО в групите на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК счита, че би трябвало да има известни разлики в организацията на СП, тъй като те обхващат различни сектори с различни особености. При все това принципите на свободно участие за всички заинтересовани страни и достъпът на МСП следва да бъдат посочени ясно за всички СП. Понастоящем това не е така. ЕИСК вече посочи, че „въпреки предишните усилия във всички рамкови програми МСП следва да участват по-активно в дейностите, основани на НИИ, и „Хоризонт Европа“ би бил най-добрата възможност за привличането им“ (8). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | МСП имат общи проблеми и се нуждаят от подкрепа за разширяване на дейността и излизане на международните пазари. ЕИСК оценява факта, че годишните административни разходи за МСП би трябвало да са значително по-ниски от разходите за големи дружества. Не става ясно обаче защо представителите на МСП са включени в някои управителни съвети (напр. СП „Кръгова биотехнологична Европа“, „Чисто въздухоплаване“), а в други не са. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК счита, че част от бюджета на СП следва да бъде разпределян за дейности на МСП. Този бюджет би трябвало да бъде предоставен възможно най-скоро след създаването на съвместните предприятия и да бъде ясно достъпен на официалния уебсайт на всяко СП. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Комисията трябва да гарантира, че наличните средства са общодостъпни за всички желаещи участници, които отговорят на поканите за заявяване на интерес на всички СП, и че приемането на проекти е прозрачно и честно. ЕИСК предупреждава, че е възможно някои организации, които са подкрепяни от членовете учредители на СП, да имат някакъв вид механизъм за преференциален достъп. Това би превърнало програмата в голяма схема за подкрепа под формата на субсидии, което според ЕИСК е напълно неприемливо. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК призовава за точно обяснение на процедурата за изготвяне на работната програма за всяко СП и за включването ѝ в част I от регламента. Очевидно е, че би трябвало да се избягват ситуации, при които СП финансират научноизследователски програми, които дружествата биха осъществили и без това. Накрая, ЕИСК призовава крайните резултати от научните изследвания да бъдат достояние на всички заинтересовани страни в ЕС. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Що се отнася до опростяването, ЕИСК оценява високо предложението да бъде премахнато задължението на партньорите да докладват недопустимите разходи и намерението да се избягва дублирането на одити. Комитетът приветства и премахването на необходимостта от одитиране на разходите за допълнителните дейности — било от СП, или от който и да е друг орган на ЕС. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Събирането на възможно най-много чуждестранни заинтересовани страни е важно за успеха на СП. Все пак трябва да се преследват интересите на ЕС и да се укрепва капацитетът за иновации на Европейското научноизследователско пространство и на Европа. ЕИСК ясно посочва, че резултатите от научните изследвания на съвместните предприятия следва да работят за промишлеността в ЕС, като се използват европейски технологии. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК вече посочи, че „ЕС не може да запази водещата си позиция в иновациите без хора с подходящи умения и без интелигентни политики в областта на интелектуалната собственост. Необходимо е да гарантираме, че европейските иновации и патенти са добре защитени от враждебни намерения и икономически шпионаж. Във връзка с това въвеждането на европейския единен патент е задължително.“ (9). Например през 2019 г. Азия е подала 65 % от световните заявки за издаване на патент. За Европа този показател е 11,3 % (10). Интелектуалната собственост и патентите са ключов въпрос, но за съжаление не се споменават в предложението на Комисията. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК одобрява член 171, посветен на мониторинга и оценката на дейностите на СП. Комитетът приветства по-специално задълженията за мониторинг за включването на МСП, географския състав и ставката на съфинансиране. При все това ЕИСК предлага думата „периодични“ да бъде заменена с „годишни“ или „двугодишни“, за да се избегнат неясноти. По същата причина Комисията следва да изясни коя служба е отговорна за дейностите по мониторинг. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ЕИСК поддържа мнението си, че „интелигентността“ на една социално-икономическа система не може да бъде измерена единствено въз основа на количествени показатели като разходите за научни изследвания или броя на новосъздадените работни места, а трябва да се разгледат и качествени показатели като видовете осъществени иновации и качеството на създадените работни места“ (11). |
| --- | --- |

4.14.

Брюксел, 9 юни 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Цели на ООН за устойчиво развитие.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/ip_21_1884.

4

(5)  ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 108.

5

(6)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 33.

6

(7)  Регламент (ЕС) No 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

7

(8)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 33.

8

(9)  ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 108.

9

(10)  Световни показатели за интелектуалната собственост 2020 г.

10

(11)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 73

11

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/34

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Съюза в Европейското партньорство в областта на метрологията, осъществявано съвместно от няколко държави членки“

(COM(2021) 89 final — 2021/0049 COD)

(2021/C 341/05)

| Докладчик: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Докладчик:

Philip VON BROCKDORFF

| Консултация | Европейски парламент, 17.5.2021 г.
  Съвет, 5.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 11.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 229/0/3 |

Консултация

Европейски парламент, 17.5.2021 г.

Съвет, 5.5.2021 г.

Правно основание

член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

11.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

229/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за Европейско партньорство в областта на метрологията, което подкрепя научните изследвания и иновациите в областта на съвременните комуникационни технологии като 5G, интернет на нещата (ИН), интелигентните мрежи и интелигентните домове, автомобилните технологии от следващо поколение, интелигентното производство и др. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита предложението за важна стъпка по пътя към европейска икономика, която се стреми да заеме водеща позиция в промишлеността, технологиите и цифровизацията. Напредъкът в областта на метрологията може да подпомогне усилията за справяне с някои от най-големите предизвикателства пред Европа — от здравеопазването до изменението на климата. Ключът към постигането на тази цел обаче се крие в хармонизацията и трансграничната съвместимост в областта на метрологията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че със силния си акцент върху заинтересованите страни и техните потребности европейските мрежи по метрология (ЕММ) ще допринесат по-ефективно за програмата за научни изследвания и иновации на Европейското партньорство в областта на метрологията. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства и финансирането на съвместни научноизследователски проекти в тази област, тъй като това несъмнено ще ускори иновациите посредством метрологични решения, капацитет и инфраструктура. Това вероятно ще увеличи възможностите за нови или значително подобрени продукти и услуги, произвеждани или предлагани в ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че ангажирането на заинтересованите страни по веригата за създаване на стойност в областта на метрологията е важно, за да могат нововъзникващите технологии да навлязат във възможно най-голяма степен и да допринесат за справянето с основните предизвикателства пред обществото. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита също така, че засилването на конкурентното предимство на Европа в областта на нововъзникващите технологии и разработването на нови продукти може да се поддържа само ако се възприеме общоевропейски подход към метрологията. Предложението подкрепя тази цел, като не допуска фрагментация при идентифицирането на метрологични решения в Европа |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава значението на метрологията като неразделна част от иновациите, необходими в подкрепа на икономическото възстановяване в ЕС, както и ангажимента на институтите по метрология да подкрепят съвместните научни изследвания и иновации в областта на метрологията. ЕИСК отбелязва също така, че усъвършенстваната метрология спомага за намаляване на потреблението на енергия и за постигане на целите във връзка с изменението на климата, в съответствие с целите на Next Generation EU. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК признава ролята, която биха могли да играят подобрените и хармонизирани измервания и стандарти за ефективното функциониране на единния пазар, особено когато гражданите на ЕС разполагат с подходяща информация за предлаганите на единния пазар продукти. Усъвършенстваната метрология спомага за постигането на тази цел, както и за намаляване на трансакционните разходи, свързани с участието в единния пазар. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че прецизните стандарти за измерване трябва да бъдат достъпни и разбираеми за всички заинтересовани страни, особено за малките предприятия и потребителите. Това ще донесе значителни ползи за икономиката на ЕС при излизането ѝ от предизвикания от COVID-19 застой и особено при прехода ѝ към по-екологосъобразна и по-цифровизирана Европа, като същевременно ще насърчи доверието по цялата верига на доставките. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Накрая ЕИСК изтъква очевидната необходимост от повишаване на осведомеността на гражданите на ЕС относно значението на метрологията в области като здравеопазването, производството, съвременните комуникационни технологии и безопасността на работниците на работното място. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст

| 2.1. | Метрологията e наука, изучаваща измерванията по отношение на промишлените стандарти и различните единици на параметрите. Измерванията са жизненоважни за иновациите, тъй като не само оказват въздействие върху качеството, но и влияят на различните технически параметри. Така например в преработвателната промишленост метрологията позволява на дружествата да спазват проектните спецификации на потребителите; да постигат очакваните функционални резултати; и да отговарят на изискванията и стандартите за съответствие. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Измервателните техники се развиват непрекъснато, което, наред с бързия технологичен напредък, допълва търсенето на точни и надеждни метрологични продукти. С оглед на това на 23 февруари 2021 г. Европейската комисия публикува предложението си за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Съюза в Европейското партньорство в областта на метрологията, осъществявано съвместно от няколко държави членки. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Метрологията беше утвърдена от съзаконодателите като една от приоритетните области за евентуално институционализирано европейско партньорство въз основа на член 185 или член 187 от ДФЕС съгласно Регламента за „Хоризонт Европа“. Настоящото предложение за Европейско партньорство в областта на метрологията се основава на поуките, извлечени от Европейската научноизследователска програма по метрология (ЕНПМ) и Европейската програма за научни изследвания и иновации в областта на метрологията (ЕПНИИМ). Настоящата инициатива обаче е ново партньорство, с което да се посрещнат новите предизвикателства. Тя не е замислена просто като продължение на предишните програми. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Чрез участието и ангажираността на партньорите с изготвянето и изпълнението на програма за научноизследователски и иновационни дейности партньорството в областта на метрологията си поставя следните общи цели:






  а) | да се разработи устойчива координирана метрологична система на европейско равнище; |
| --- | --- | --- |

2.4.

а)

да се разработи устойчива координирана метрологична система на европейско равнище;

| б) | да се гарантира, че най-усъвършенстваните метрологични средства достигат директно до новаторите в техните екосистеми; |
| --- | --- |

б)

да се гарантира, че най-усъвършенстваните метрологични средства достигат директно до новаторите в техните екосистеми;

| в) | да се увеличи въздействието на метрологията върху обществените предизвикателства във връзка с прилагането на политиките, стандартите и разпоредбите, така че те да станат пригодни за целта. |
| --- | --- |

в)

да се увеличи въздействието на метрологията върху обществените предизвикателства във връзка с прилагането на политиките, стандартите и разпоредбите, така че те да станат пригодни за целта.

| 2.5. | При изпълнението на горепосочените общи цели партньорството в областта на метрологията си поставя следните конкретни цели:






  а) | до 2030 г. да се изгради нов научноизследователски капацитет в рамките на новите европейски мрежи по метрология, който да е поне равносилен на капацитета на водещите метрологични институти извън участващите в партньорството държави от гледна точка на средствата за калибриране и измерване; |
| --- | --- | --- |

2.5.

а)

до 2030 г. да се изгради нов научноизследователски капацитет в рамките на новите европейски мрежи по метрология, който да е поне равносилен на капацитета на водещите метрологични институти извън участващите в партньорството държави от гледна точка на средствата за калибриране и измерване;

| б) | до 2030 г. да се подпомагат продажбите на нови иновативни продукти и услуги чрез използване и въвеждане на новите метрологични средства в ключови нововъзникващи технологии; |
| --- | --- |

б)

до 2030 г. да се подпомагат продажбите на нови иновативни продукти и услуги чрез използване и въвеждане на новите метрологични средства в ключови нововъзникващи технологии;

| в) | до 2030 г. да се допринася пълноценно и ефективно за изготвянето и прилагането на специфични стандарти и разпоредби, които да залегнат в основата на публичните политики за справяне с обществените предизвикателства. |
| --- | --- |

в)

до 2030 г. да се допринася пълноценно и ефективно за изготвянето и прилагането на специфични стандарти и разпоредби, които да залегнат в основата на публичните политики за справяне с обществените предизвикателства.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Светът е изправен пред икономическа криза, предизвикана от пандемията от COVID-19. Както стана и на други пазари, това доведе до намаляване на темпа на растеж на пазара на промишлена метрология, особено през 2020 г. и 2021 г. Това се дължи на факта, че организациите в повечето от основните генериращи търсене вертикални сектори са или бяха спрели работата си в различни държави, което оказва отрицателно въздействие върху пазара на промишлена метрология. Пандемията от COVID-19 има огромно отражение върху дейността в тази област, а производителите са изправени пред предизвикателството да направят оценка на въздействието. Миналите и настоящите ограничителни мерки, които доведоха до затварянето на производствените съоръжения, оказаха значителен натиск върху промишления сектор. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | През последните години преди световната пандемия пазарът отбеляза значителен растеж, главно поради нарастващото търсене на услуги за анализ на големи информационни масиви и увеличаващото се търсене на автомобили в бързо развиващите се икономики. В бъдеще обаче световният пазар на промишлена метрология се очаква да нарасне от 9,8 милиарда щатски долара през 2021 г. на 13,2 милиарда щатски долара до 2026 г. Причините за това са все по-широкото използване на облачни услуги при интегрирането на метрологичните данни и нарастващото търсене на метрология в промишлеността. Вторият от тези два фактора ще стимулира значително пазара на промишлена метрология през следващите години, като хардуерният сегмент се очаква да доминира на пазара на промишлена метрология. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Европа като фактор от световно значение е изправена пред повишена глобална конкуренция в областта на метрологията от гледна точка на мащаба и насоката на инвестициите, както и на дългосрочния финансов ангажимент за постигане на целите в областта на метрологията. През последното десетилетие САЩ, Китай и Индия увеличиха инвестициите си в метрология съответно с 60 %, 50 % и 52 %. Инвестициите в европейските институти обаче останаха относително статични и не бяха съобразени с новите и все по-важни области на научни изследвания. Очевидното недостатъчно равнище на инвестициите в Европа, съчетано с разпокъсаността на метрологичния капацитет, доведе до разпиляване на усилията, отсъствие на стратегически фокус и относителна неспособност за оползотворяване на потенциалните икономии от мащаба и стратегическо взаимно допълване. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | През последните години инвестициите в тази област извън ЕС надвишиха тези в ЕС. В САЩ например Националният институт за стандарти и технологии (НИСТ) — който е националният институт по метрология на страната — разполага със сравнително огромен годишен бюджет за своята научноизследователска програма за фундаментални измервания и квантови наука. Същото се отнася и за Националния институт по метрология (НИМ) на Китай с неговата целева научноизследователска програма в областта на метрологията. За сравнение бюджетът на Националния институт по метрология на Германия (PTB), който е най-големият в Европа, покрива едновременно предоставянето на научноизследователски и метрологични услуги на промишлеността и обществото. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Световните конкуренти на ЕС правят тези стратегически инвестиции заради нарастващата нужда от метрологични решения за целите на нововъзникващите технологии и разработването на нови продукти. Така например в Азиатско-тихоокеанския регион бързото нарастване на индустриализацията и бързото развитие на технологиите стимулират търсенето на пазара. Повишеното търсене на висококачествени продукти в сектора на производството и автоматизацията в държави като Китай, Индия и други развиващи се икономики на практика подхранва разрастването на метрологичния пазар в тази част на света. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Очевидно метрологичният пазар се разраства поради нарасналото търсене на точни и прецизни измервания в множество промишлени отрасли, което води до увеличаване на конкуренцията сред ключовите участници на световния метрологичен пазар, като Carl Zeiss (Германия), Hexagon AB (Швеция), Mitutoyo Corp. (САЩ), Renishaw (Обединено кралство), Nikon metrology (Белгия), Metrology software products Ltd. (Обединено кралство), 3D Digital Corporation (САЩ), Perception Inc. (САЩ), Faro Technologies (САЩ) и др. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Метрологичният пазар може да бъде подразделен според вида, продукта и крайния потребител. Според вида той се подразделя на промишлена метрология, научна метрология и законова метрология. Според продукта пазарът се подразделя на координирани измервателни машини (CMM) и оптични дигитайзери, триизмерни скенери, лазерни тракери и др. Според крайния потребител пазарът се подразделя на авиокосмическа промишленост, автомобилостроене, битова електроника, промишленост, енергетика и др. Според региона световният метрологичен пазар се подразделя на Северна и Южна Америка, Европа, Азиатско-тихоокеански регион и останалата част от света. Европа има потенциала да бъде доминиращ участник с нарастващ дял от световния метрологичен пазар и това може да се постигне с по-нататъшен технологичен напредък и инвестиции в научни изследвания. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Надеждните измервания са от първостепенно значение за иновациите в икономиките и обществата: метрологията, като наука за измерването, е жизненоважна за научните изследвания, търговията и промишлеността. Новите обществени предизвикателства и нововъзникващите технологии засилват необходимостта от точност, прецизност и нови средства за измерване. Съвременните комуникационни технологии като 5G, интернет на нещата (ИН), интелигентните мрежи и интелигентните домове, автомобилните технологии от следващо поколение, интелигентното производство и др. зависят от напредъка в областта на метрологията. Затова ЕИСК приветства предложението на Комисията за Европейско партньорство в областта на метрологията. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК счита предложението за градивен елемент при създаването на европейска икономика, която се стреми да заеме водеща позиция в промишлеността, технологиите и цифровизацията. В него се признава и важната роля, която метрологичната инфраструктура може да играе за иновациите и справянето с някои от най-големите предизвикателства пред Европа — от здравеопазването до изменението на климата. Макар че отделните държави членки и отделните системи може да имат своите специфики, постигането на хармонизация и трансгранична съвместимост в метрологията е важна цел, която ЕИСК напълно подкрепя. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Създаването на устойчиви ЕММ в силно конкурентни и бързо развиващи се области, които да могат да се конкурират с водещите световни сили, е от решаващо значение за бъдещето на европейските икономики, а освен това би могло да подпомогне икономическото възстановяване след COVID-19 и последиците от него. ЕИСК счита, че със силния си акцент върху заинтересованите страни и техните потребности ЕММ ще допринесат по-ефективно за програмата за научни изследвания и иновации на Европейското партньорство в областта на метрологията. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК приветства и финансирането на съвместни научноизследователски проекти, тъй като това несъмнено ще ускори иновациите посредством метрологични решения, капацитет и инфраструктура. Това също така вероятно ще увеличи възможностите за нови или значително подобрени продукти и услуги, произвеждани в ЕС или от дружества от ЕС, установени в трети държави. Освен това финансовата подкрепа за съвместни научноизследователски проекти ще насърчи усилията за увеличаване и координиране на ролята на метрологията в разработването и прилагането на публични политики, основани в по-голяма степен на обективни данни. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК счита също така, че ангажирането на заинтересованите страни по веригата за създаване на стойност в областта на метрологията е изключително важно, за да могат нововъзникващите технологии да навлязат във възможно най-голяма степен и да допринесат за справянето с основните предизвикателства пред обществото. Европейското партньорство в областта на метрологията ще подкрепя и широк набор от европейски политики, търговията и обществените услуги. Освен това допълнителните възможности за публично-частни партньорства (ПЧП) биха могли да спомогнат да се ускори утвърждаването на Европа като водеща световна сила в научните изследвания в областта на метрологията и да стимулират нови иновативни продукти, отговарящи на новите изисквания за прецизност на продуктите. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита също така, че засилването на конкурентното предимство на Европа в областта на нововъзникващите технологии и разработването на нови продукти може да се поддържа само ако се възприеме общоевропейски подход към метрологията. Настоящото предложение подкрепя тази цел, като се избягва фрагментацията при идентифицирането на метрологични решения в Европа, които биха могли да ѝ отредят място сред водещите световни сили в предоставянето на метрологични услуги в отговор на съществуващите сложни предизвикателства в областта на измерването и новите технологии. Този подход също така подкрепя малките и средните предприятия (МСП), които разчитат на метрологията както в областта на научните изследвания, така и в сферата на услугите за разработването на качествени продукти. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК подчертава значението на метрологията като неразделна част от иновациите, необходими в подкрепа на икономическото възстановяване в ЕС, както и ангажимента на институтите по метрология да подкрепят съвместните научни изследвания и иновации в областта на метрологията. В основата си метрологията свързва тясно науката и икономическата дейност, тъй като измерването е крайъгълен камък на икономическите операции, оптимизацията на производството, доверието на потребителите и бизнеса и иновациите. Освен това усъвършенстваната метрология позволява на дружествата да разполагат с оптимален производствен капацитет, което води до въглеродна неутралност. Намаляването на потреблението на енергия в промишлеността отговаря на една от основните цели на Механизма за възстановяване и устойчивост и на Next Generation EU. Освен това текущите научни изследвания и иновации в областта на метрологията подкрепят целите както в областта на иновациите, така във връзка с изменението на климата. Важен е и фактът, че напредъкът в областта на метрологията подпомага обществените услуги при прилагането на нормативната уредба много по-ефективно, отколкото сега. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК вижда и допълнителни икономически ползи от научните изследвания и иновациите в областта на метрологията, а именно ограничаване на неефективността на пазара, намаляване на разходите по сделките и повишаване на цялостната икономическа ефективност. Подобреното и хармонизирано измерване и стандарти биха могли да играят важна роля за ефективното функциониране на единния пазар. Той ще функционира много по-ефикасно или ефективно, ако гражданите на ЕС разполагат с подходяща информация за продуктите, предлагани на единния пазар. Асиметричната информация между купувачите и продавачите е един от най-честите източници на пазарна неефективност, която възниква, когато купувачът не може да определи с висока степен на точност качеството на продукта. Осигуряването на по-усъвършенствано измерване и стандарти ще позволи на купувачите да измерват качеството на продуктите, при положение че има договорени стандарти; така те ще могат да правят разлика между продукти с по-ниско и по-високо качество. Това на свой ред ще елиминира асиметричната информация и ще коригира съществуващата пазарна неефективност, повишавайки по този начин ефективността на единния пазар. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Друга пречка пред единния пазар са трансакционните разходи, свързани с участието в икономически обмен. Трансакционните разходи са резултат от това, че информацията между потребителите и производителите е асиметрична и непълна. Това може да бъде преодоляно чрез по-усъвършенствана метрология, като купувачът ще прекарва по-малко време в търсене на стоки, ако е сигурен в качеството на продукта, който купува. Без съмнение стандартното, прозрачно и безпроблемно измерване е от решаващо значение както за клиентите/потребителите, така и за предприятията. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Усъвършенстваната метрология на практика помага на производителите да проектират продуктите в съответствие с установен стандарт. Това позволява на производителите да правят по-малко разходи за коригиране на дефекти, така че да отговорят на спецификациите. Това на свой ред улеснява сертифицирането и повишава доверието на потребителите в сертифицирането и показателите на продукта. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Друг въпрос, който заслужава внимание, е продължаващата необходимост стандартите и единиците за измерване да бъдат не само точни и прозрачни, но и достъпни и разбираеми за всички заинтересовани страни, особено за малките предприятия и потребителите, които са гръбнакът на икономиката на ЕС. Това не само ще спомогне за преодоляване на посочените по-горе пазарни предизвикателства, но и ще донесе значителни ползи за икономиката на ЕС при излизането ѝ от предизвикания от COVID-19 застой и особено при прехода ѝ към по-зелена и по-цифровизирана Европа, като същевременно ще насърчи доверието по цялата верига на доставките. С оглед на това съображенията, свързани с достъпността, трябва да бъдат основен елемент от всяка стратегия за насърчаване на инвестициите в усъвършенствана метрология. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Накрая ЕИСК изтъква очевидната необходимост от повишаване на осведомеността на гражданите на ЕС относно значението на метрологията. Дружествата разчитат на метрологията за разработването на точни спецификации за качествен краен продукт, който от своя страна да отговаря на търсенето на пазара. Промишлените отрасли използват усъвършенствани измервания, за да увеличат мащаба на производството, включително на ваксини, и да избегнат огромни загуби. Освен това метрологията повишава безопасността на работниците в производствените предприятия. Също толкова важна е ролята на метрологията в подкрепа на нововъзникващи технологии като квантовата технология; затова ЕС трябва да повиши капацитета си за разработване на усъвършенствани метрологични системи и да разчита в по-малка степен на други конкурентни нации. |
| --- | --- |

4.12.

Брюксел, 9 юни 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/39

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1628 по отношение на преходните разпоредби за някои видове техника, оборудвана с двигатели с мощност в диапазона между 56 kW и 130 kW, както и над 300 kW, с цел да се преодолее въздействието на кризата с COVID-19“

(COM(2021) 254 final — 2021/0129 (COD)

(2021/C 341/06)

| Докладчик: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Докладчик:

Christophe LEFÈVRE

| Консултация | Европейски парламент, 20.5.2021 г.
  Съвет, 25.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Дата на решението на председателя | 20.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 206/1/11 |

Консултация

Европейски парламент, 20.5.2021 г.

Съвет, 25.5.2021 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Дата на решението на председателя

20.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

206/1/11

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | С оглед на предизвиканата от COVID-19 криза, която причини сериозни смущения във веригите на доставки на производителите на извънпътна подвижна техника ЕИСК разгледа предложението за отлагане на някои срокове, предвидени в Регламент (ЕС) 2016/1628 на Европейския парламент и на Съвета (1) и впоследствие в Регламент (ЕС) 2020/1040 на Европейския парламент и на Съвета (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приема със задоволство новото предложение за регламент като подходящ и пропорционален отговор на икономическите последици от кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Удължаването с шест месеца на срока за изграждането на извънпътна подвижна техника, оборудвана с „преходни двигатели“, и с девет месеца на срока за пускането на пазара, вместо с дванадесет месеца и в двата случая през 2020 г., е оправдано и балансирано. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Въпреки че ЕИСК отново изтъква необходимостта да се допринесе за постигането на целите на ЕС в областта на качеството на въздуха, той счита също така, че предложението гарантира правилното функциониране на пазара, като същевременно осигурява както икономическото равновесие между заинтересованите страни, така и високо равнище на общественото здраве и на опазването на околната среда. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Основно съдържание на предложението на Комисията

| 2.1. | С Регламент (ЕС) 2016/1628 се определят нови гранични стойности на емисиите („етап V“) с цел намаляване на емисиите на замърсители на въздуха от двигателите на извънпътната подвижна техника и се предоставя известен срок за извършването на този преход. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Пандемията от COVID-19 предизвика сериозни смущения във веригата на доставки, което се отрази върху възможността на производителите на извънпътна подвижна техника да спазят някои от сроковете, наложени по силата на Регламент (ЕС) 2016/1628. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Поради това горепосоченият регламент беше изменен с Регламент (ЕС) 2020/1040, в който се предвижда отлагане на определени срокове, които производителите вече не биха могли да спазят, без да понесат сериозни икономически щети поради неочакваните смущения във веригата на доставки. На производителите беше предоставен допълнителен период от дванадесет месеца за производството и пускането на пазара на машини, оборудвани с „преходни двигатели“ с мощност между 56 kW и 130 kW, чието производство трябваше да приключи до 30 юни 2020 г., а пускането им на пазара — най-късно до 31 декември 2020 г. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Смущенията във веригата на доставки и производството обаче продължават поради втората и третата вълна на COVID-19 и поради това производителите няма да могат да спазят предвидените за 2021 г. крайни срокове за машини, оборудвани с преходни двигатели с мощност между 56 kW и 130 kW или над 300 kW, без да понесат сериозни икономически щети. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Поради това е необходимо горепосочените дати да бъдат отложени, за да се избегне ситуация, в която преходните двигатели, (чийто брой е ограничен) вече няма да могат да бъдат монтирани своевременно в техниката и следователно ще трябва да бъдат бракувани. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Въпреки че все още съществуват смущения във веригата на доставки и производството, тe не могат да се сравняват с тези, които преобладаваха през пролетта на 2020 г. Поради тези причини е оправдано удължаване с 6 месеца за производството на техника, оборудвана с тези двигатели, и с 9 месеца за пускането ѝ на пазара, за разлика от удължаването с 12 месеца и в двата случая през 2020 г. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Не на последно място, предложеното удължаване ще се прилага и за земеделски и горски превозни средства, оборудвани с преходни двигатели, тъй като те са предмет на разпоредбите за извънпътна подвижна техника по отношение на емисиите на замърсители. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК отново потвърждава многократно изразеното си убеждение, че е безусловно необходимо да се намалят вредните емисии на въглероден оксид, азотни оксиди, въглеводороди и прахови частици от двигателите, инсталирани в извънпътна подвижна техника, за да се допринесе за постигането на целите на ЕС по отношение на качеството на въздуха. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В становището си относно Регламент (ЕС) 2016/1628 ЕИСК препоръча новият регламент да бъде приет бързо, предвид сериозните опасения за общественото здраве, свързани с наночастиците в резултат на горивните процеси и високото равнище на защита, което може да бъде постигнато чрез прилагане на предложения етап V за двигатели на извънпътна подвижна техника. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК обаче е наясно, че кризата с COVID-19 предизвика значителни смущения във веригата на доставки и производството, които продължават поради втората и третата вълна, и че в резултат на това производителите няма да могат да спазят предвидените за 2021 г. крайни срокове, без да понесат сериозни икономически щети. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това ЕИСК е напълно наясно, че кризата не беше и не можеше да бъде предвидена и че са налице напълно изключителни обстоятелства. Поради това ЕИСК отчита факта, че пандемията от COVID-19 представлява голямо предизвикателство за по-голямата част от европейските икономически сектори. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Поради това ЕИСК подкрепя удължаването с 6 месеца за производството на техника, оборудвана с тези двигатели, и с 9 месеца за пускането ѝ на пазара, за разлика от удължаването с 12 месеца и в двата случая през 2020 г. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита, че това е разумна и пропорционална мярка, насочена към гарантиране на правилното функциониране на вътрешния пазар, икономическия баланс на заинтересованите страни и високо равнище на общественото здраве и на опазването на околната среда. |
| --- | --- |

3.6.

Брюксел, 9 юни 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Регламент (ЕС) 2016/1628 на Европейския парламент и на Съвета от 14 септември 2016 г. относно изискванията за граничните стойности на емисиите на газообразни и прахови замърсители и за одобряването на типа на двигателите с вътрешно горене за извънпътна подвижна техника, за изменение на регламенти (EС) No 1024/2012 и (EС) No 167/2013 и за изменение и отмяна на Директива 97/68/EО (ОВ L 252, 16.9.2016 г., стp. 53).

1

(2)  Регламент (ЕС) 2020/1040 на Европейския парламент и на Съвета от 15 юли 2020 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1628 във връзка с неговите преходни разпоредби с цел справяне с въздействието на кризата с COVID-19 (ОВ L 231, 17.7.2020 г., стp. 1).

2

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/41

---

Становище на Европейския икономически и социален съюз относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта“

(COM(2021) 32 final)

(2021/C 341/07)

| Докладчик: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Докладчик:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Консултация | Европейска комисия, 24.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване |
| Приемане от секцията | 25.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 158/1/2 |

Консултация

Европейска комисия, 24.2.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване

Приемане от секцията

25.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

158/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства съобщението на Комисията относно „Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта“. Трансформацията след пандемията води до значителна промяна в глобалното равновесие на икономическата мощ. Поради това ЕС следва да действа бързо, за да повиши икономическата устойчивост на Европа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът споделя оценката на Комисията относно необходимостта от засилване на международната роля на еврото като основен инструмент за подобряване на глобалната позиция на Европа. Същевременно ЕИСК счита, че определянето на амбициозни икономически цели е от съществено значение за укрепването на единната валута, особено с оглед на темпа на промените в световната икономика и настоящата позиция на ЕС по отношение на иновациите, конкурентоспособността и благоприятната нормативна среда. Поради тази причина Комитетът призовава в съобщението да се постави по-силен акцент върху причините за отслабващата международна роля на еврото и за завършването на Икономическия и паричен съюз. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отбелязва, че в съобщението не се взема предвид засилващата се позиция на Китай и препоръчва то да бъде допълнено в това отношение. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Завършването на изграждането на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари, което спомага за насочването на спестяванията към инвестиции, е от съществено значение за увеличаването на устойчивостта на ЕС, както се посочва в предишни становища на ЕИСК по този въпрос (1) (2). Комитетът одобрява всички действия, предложени от Комисията (3), и предлага да се въведат мерки, с цел да се подпомогне завършването на структурните промени както на равнището на ЕС, така и на национално равнище, като например преразглеждане на рамката за икономическо управление, така че тя да бъде ориентирана в по-голяма степен към благоденствието и по-благоприятна за инвестициите (4). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Качеството на нормативната уредба има голямо значение за развитието на иновациите. Поради това следва да се постави по-голям акцент върху преразглеждането на правната уредба по отношение на нейното въздействие върху конкурентоспособността на европейските дружества. Освен това ЕИСК счита, че в съобщението не се отчита ролята на университетите и научноизследователските институции по отношение на развитието на иновациите. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът подкрепя напълно предложението за създаване на цифрово евро и за продължаване на емитирането на екосъобразни облигации в евро като средство за повишаване на международната роля на еврото и укрепване на господстващото положение на ЕС в областта на действията във връзка с климата. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК изразява съгласие, че с развитието на инфраструктурата на финансовите пазари вече няма да е необходимо да се разчита такива критични услуги да бъдат предоставяни от юрисдикции на трети държави (включително доставчици на услуги за данни) и че това ще спомогне за повишаване на устойчивостта на ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът подкрепя усилията на Европейската комисия да се разработят средства за противодействие на последиците за операторите от ЕС от незаконното извънтериториално прилагане на едностранни мерки от страна на трета държава. Според ЕИСК подобни инструменти могат да допринесат за по-голямата независимост на ЕС като глобален участник. Комисията следва също така да обмисли как да се справи с нарастващата зависимост на ЕС от доставчици на финансови и нефинансови данни извън ЕС. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Предметът на настоящото становище е съобщението на Комисията от 19 януари 2021 г. относно „Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта“. Съобщението е неразделна част от стратегията за подсилване на отворената стратегическа автономност на ЕС (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ключовата цел на отворената стратегическа автономност на ЕС е предпазването и задълбочаването на единния пазар като основа за ролята на еврото и за откритостта на ЕС към останалия свят по отношение на търговията и инвестициите. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Съобщението разглежда начините, по които ЕС може да подсили отворената си стратегическа автономност в макроикономическата и финансовата област. Основните причини за привеждането в изпълнение на посочената стратегия са следните:






  — | увеличаване на конкурентоспособността на европейската икономика чрез повишаване на международната роля на еврото; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

увеличаване на конкурентоспособността на европейската икономика чрез повишаване на международната роля на еврото;

| — | повишаване на устойчивостта на европейската икономика към реални външни сътресения, причинявани от трети държави, или от непреодолима сила; |
| --- | --- |

—

повишаване на устойчивостта на европейската икономика към реални външни сътресения, причинявани от трети държави, или от непреодолима сила;

| — | генериране на нови инвестиции чрез подобряване на регулаторната среда за стопанска дейност, което ще спомогне за смекчаване на социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19, и ще допринесе за развитието на европейската икономика. |
| --- | --- |

—

генериране на нови инвестиции чрез подобряване на регулаторната среда за стопанска дейност, което ще спомогне за смекчаване на социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19, и ще допринесе за развитието на европейската икономика.

| 2.4. | В съответствие с това съобщение Комисията ще работи за укрепване на международната роля на еврото, подсилване на инфраструктурата на финансовите пазари в ЕС, подобряване на принудителното изпълнение на наложените от ЕС санкции и повишаване на устойчивостта на ЕС спрямо въздействието на незаконното налагане на едностранни санкции от трети държави. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства публикуването на съобщението, в което са включени регулаторни предложения и спомагателни мерки, насочени към увеличаване на дела на еврото в търговията и повишаване на устойчивостта на финансовата система на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Еврозоната съществува вече над 20 години и се разраства, като приема нови държави членки (при все че очаква присъединяването на нови държави) (6) и поддържа международната репутация на еврото. Същевременно Комитетът отбелязва, че делът на еврото във валутните резерви е намалял от 23 % на 19 % през 2019 г. — „близо до исторически най-ниските си равнища“ (7) — и че според няколко известни икономисти, включително лауреатите на Нобелова награда Joseph E. Stiglitz и Paul Krugman, еврозоната все още не е оптимална валутна зона (8) съгласно концепцията на създателя на тази теория Robert Mundell. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК отбелязва също така, че ролята на бързо растящата китайска икономика, която придобива все по-голямо значение в световната икономика, заслужава по-широко обсъждане в контекста на засилването на икономическата устойчивост на ЕС. Средният реален годишен темп на растеж на БВП през последните 30 години беше около 10 % в сравнение с около 2 % в ЕС. Пандемията вероятно ще доведе до допълнителни разлики в темповете на растеж на БВП: 4,4 % в ЕС (-6,1 % през 2020 г.) и 8,4 % в Китай (2,3 % през 2020 г.) (9). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | С разрастването на китайската икономика нараства и ролята на нейната валута в международната търговия и клиринг. В официалните валутни резерви (през третото тримесечие на 2020 г.) делът на щатския долар е бил около 60,5 %, на еврото — 20,5 %, а на китайския юан — 2,1 %. Делът на юана обаче нараства бързо, докато делът на еврото спадна (10). Освен това Китай работи интензивно по своята цифрова валута (като вече я тества в няколко града (11)), изпреварвайки по-голямата част от света (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Предвид горепосоченото ЕИСК изразява загриженост, че в стратегията не е включен план за действие, който да отчита засилващата се икономическа позиция на Китай, и препоръчва съобщението да бъде допълнено в това отношение. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Комитетът подкрепя отправения призив в ключово действие за завършване на изграждането на банковия съюз (13) и постигане на по-нататъшен напредък по изграждането на съюза на капиталовите пазари (14) като средство за поддържане на устойчивостта на ЕС и задълбочаване на икономическия и паричен съюз. ЕИСК отбелязва обаче, че „завършването на ИПС изисква преди всичко силен политически ангажимент, ефикасно управление и по-добро използване на наличните средства“ (15). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Комитетът отбелязва, че продължаването на структурните промени с цел гарантиране на по-тесен и съгласуван паричен съюз изисква политически ангажимент, и същевременно предлага съобщението да бъде допълнено с поредица от мерки, които могат да дадат осезаеми резултати:






  — | преразглеждане на рамката за икономическо управление на ЕС, така че тя да бъде ориентирана в по-голяма степен към благоденствието и по-благоприятна за инвестициите (по-специално по отношение на публичния дълг и бюджетните дефицити) (16); |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

преразглеждане на рамката за икономическо управление на ЕС, така че тя да бъде ориентирана в по-голяма степен към благоденствието и по-благоприятна за инвестициите (по-специално по отношение на публичния дълг и бюджетните дефицити) (16);

| — | подсилване на изискването държавите членки да координират националните си политики в рамките на европейския семестър и да подобрят съгласуваността на паричната, фискалната и структурната политика (17), особено с оглед постигане на социално сближаване и истинска конвергенция; |
| --- | --- |

—

подсилване на изискването държавите членки да координират националните си политики в рамките на европейския семестър и да подобрят съгласуваността на паричната, фискалната и структурната политика (17), особено с оглед постигане на социално сближаване и истинска конвергенция;

| — | извършване на подробен, цикличен анализ на процесите на реална конвергенция между държавите — членки на ЕС, които — заедно със социалното сближаване — са от решаващо значение за динамизирането на единния пазар. Конвергенцията следва да се наблюдава, за да се избегнат по-големи несъответствия, дължащи се на „риска, че настоящият цикъл от подкрепени от държавата мащабни финансови пакети от спасителни мерки би могъл да върне разцеплението „север-юг“, предизвикано от в кризата в еврозоната“ (18). |
| --- | --- |

—

извършване на подробен, цикличен анализ на процесите на реална конвергенция между държавите — членки на ЕС, които — заедно със социалното сближаване — са от решаващо значение за динамизирането на единния пазар. Конвергенцията следва да се наблюдава, за да се избегнат по-големи несъответствия, дължащи се на „риска, че настоящият цикъл от подкрепени от държавата мащабни финансови пакети от спасителни мерки би могъл да върне разцеплението „север-юг“, предизвикано от в кризата в еврозоната“ (18).

| 3.8. | Комитетът изразява съгласие, че нормативната уредба е от решаващо значение за развитието на иновациите, но счита предложените в съобщението действия за недостатъчни. Същевременно ЕИСК отбелязва, че в резултат на Брексит броят на водещите в световен план университети в ЕС, които играят ключова роля за стимулиране на иновациите (19), беше сведен до само няколко сред най-престижните 50 университета в света. Университетите имат решаващо значение за увеличаване на иновациите и за дългосрочната устойчивост на бъдещи икономически сътресения. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | С оглед на горепосоченото ЕИСК призовава съобщението да бъде допълнено с мерки за:






  — | осигуряване на по-голяма гъвкавост на регулирането на финансовите пазари с цел стимулиране на финансовите иновации в Европа, включително Директивата за пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II) и Регламента относно бенчмарковете (РБМ) по отношение на търговията със суровини; |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

осигуряване на по-голяма гъвкавост на регулирането на финансовите пазари с цел стимулиране на финансовите иновации в Европа, включително Директивата за пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II) и Регламента относно бенчмарковете (РБМ) по отношение на търговията със суровини;

| — | намаляване на ограниченията, които налагат непропорционална тежест върху разработването на нови технологии; |
| --- | --- |

—

намаляване на ограниченията, които налагат непропорционална тежест върху разработването на нови технологии;

| — | увеличаване на разходите за НИРД (особено подкрепата за частни инвестиции в НИРД в целия ЕС) на около 3 % от БВП; |
| --- | --- |

—

увеличаване на разходите за НИРД (особено подкрепата за частни инвестиции в НИРД в целия ЕС) на около 3 % от БВП;

| — | идентифициране и допълнителна подкрепа за европейските интелигентни специализации в областта на ИТ в контекста на цифровата трансформация; |
| --- | --- |

—

идентифициране и допълнителна подкрепа за европейските интелигентни специализации в областта на ИТ в контекста на цифровата трансформация;

| — | идентифициране на регионалните центрове за иновации в ЕС и оказването на пряка подкрепа на равнището на ЕС, като същевременно се дава предимство на частните инвестиции в иновации, например чрез увеличаване на равнищата на изискването за частно съфинансиране. |
| --- | --- |

—

идентифициране на регионалните центрове за иновации в ЕС и оказването на пряка подкрепа на равнището на ЕС, като същевременно се дава предимство на частните инвестиции в иновации, например чрез увеличаване на равнищата на изискването за частно съфинансиране.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Укрепване на международната роля на еврото

| 4.1.1. | Според съобщението увеличаването на значението на еврото в международната търговия, инвестициите и плащанията води до много ползи, като например по-голяма парична автономност, по-силно предаване на въздействието на паричната политика, по-ниски разходи за извършване на сделките и намаляване на ценовите сътресения. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ЕИСК подкрепя продължаването на емитирането на облигации в евро. Въпреки че разбира ползите от тези мерки, ЕИСК призовава стратегията за укрепване на еврото да се основава на укрепването и разширяването на икономическата зона на еврото в допълнение към емитирането на общ дълг (20). Заради кризата с COVID-19 „до 2026 г. ЕС ще издаде нови дългови ценни книжа в размер на близо 1 трилион евро.“ (21) Въпреки това „наличието на високи равнища на държавен дълг като дял от БВП може да създаде трудности по отношение на издръжливостта“ (22). За да се преодолее това, европейската финансова система следва да стане „по-издръжлива чрез завършване на изграждането на банковия съюз и съюза на капиталовите пазари“ (23). ЕИСК препоръчва да се възстанови високата позиция на еврото по отношение на ценните книжа с фиксиран доход отпреди финансовата криза от 2008—2009 г. (24). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Затова Комитетът призовава някои от компетентностите на националните финансови надзорни органи да бъдат прехвърлени на равнището на ЕС, като се създаде обща нормативна уредба за създаването на банков съюз и съюз на капиталовите пазари (25). ЕИСК счита, че следва да се даде възможност за пълно движение на капитали в рамките на ЕС, така че в крайна сметка всеки гражданин или МСП да може да се възползва от финансовите услуги на всяка финансова институция, подлежаща на съвместен финансов надзор от ЕС (26). Всяка нова уредба, свързана с изграждането на СКП, следва да бъде тествана (27), с цел да се провери дали отговаря на критерии като: повишена конкурентоспособност и иновации (по-специално по отношение на цифровия преход), принос към екологичния преход и стабилност на финансовите пазари. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Освен това следва да се предприемат стъпки за засилване на присъствието на еврото в резервите на централните банки на различни държави чрез споразумения за суап, както и за подпомагане на сключването на големи международни договори за европейските дружества (изпълнявани извън ЕС) чрез клиринга им в евро. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | За да се увеличи ролята на еврото в световната икономика, е необходимо да се повиши конкурентоспособността на стоките и услугите от ЕС. За тази цел са необходими инвестиции в образованието и в научноизследователската и развойната дейност. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Съгласно ключово действие 6 Комисията и ЕЦБ ще разгледат съвместно широк набор от политически, правни и технически въпроси, произтичащи във връзка с евентуалното въвеждане на цифровото евро. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Комитетът подкрепя идеята за цифрово евро. Според ЕИСК обаче цифровото евро следва да се въведе не само чрез ЕЦБ, а чрез централните банки от Евросистемата (28) (и всички надзорни институции) (29). |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Тази нова система за сетълмент следва да отчита изискванията за неприкосновеност на личния живот съгласно законодателството (особено Петата директива относно борбата с изпирането на пари). Правилно проектирано цифрово евро би могло да подкрепи използването на еврото извън еврозоната и да отслаби ролята на щатския долар (а в бъдеще и на цифровия юан), особено в международните трансакции и трансакциите на дребно (30). |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | ЕС е лидер на световния пазар на екосъобразни облигации. През 2019 г. почти половината от емисиите му са били в евро (31) и той има силни позиции и сред резидентите извън еврозоната. (32) ЕИСК приветства предложението за въвеждане на нови екосъобразни финансови инструменти (33), с цел да се подкрепи Европейският зелен пакт. (34) Това ще даде възможност на ЕС да продължи и да развива ролята си на световен лидер в действията в областта на климата (35). |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   Повишаване на устойчивостта на инфраструктурата на финансовите пазари на ЕС и свързаните с тях доставчици на критични услуги

| 4.2.1. | В съобщението се подчертава, че е важно ЕС да развие своята инфраструктура на финансовите пазари и да повиши нейната устойчивост, така че да не се налага да се разчита такива критични услуги да бъдат предоставяни от юрисдикции на трети държави. Комисията следва също така да проучи как да се предотврати зависимостта от доставчици на финансови и нефинансови данни извън ЕС. Новата основана на цифровото евро система за сетълмент може да се използва за подкрепа на търговията с партньори, на които трети държави са наложили едностранни санкции, и чрез блокиране на използването ѝ от санкционирани държави или лица (въз основа на информация от базата данни на хранилището за обмен на информация за санкциите). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК припомня също и опита в началото на пандемията от COVID-19, когато повишеният интерес към долара и смущенията на репо пазара в САЩ направиха рефинансирането на операциите в щатски долари все по-трудно и скъпо за финансовите институции извън САЩ. Може да се помисли и за използване на Европейския механизъм за стабилност като пул за ликвидност в евро, който да бъде достъпен и за големи финансови институции. Нуждаем се от ясна пътна карта за промените в Европейския механизъм за стабилност (ЕМС) и развитието на съюза на капиталовите пазари. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ЕИСК изразява съгласие по принцип с мерките, които водят до подсилване на отворената стратегическа автономност на ЕС, включително по отношение на повишаването на устойчивостта на инфраструктурата на финансовите пазари на ЕС. От друга страна, Комитетът отбелязва, че при определени условия такива мерки може да доведат до нежелани политически последици. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Укрепване на прилагането и принудителното изпълнение на санкциите на ЕС

| 4.3.1. | За да се повиши ефективността на санкциите на ЕС, е необходимо да се гарантира, че те се прилагат и изпълняват по еднакъв начин. Дъщерните дружества на дружества извън ЕС се възползват от правните пропуски, за да заобикалят забраните, което води до нарушения на единния пазар. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК приветства предложенията, насочени към засилване на способността на ЕС да прилага еднакво санкциите и да изразява единна позиция. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Комитетът подкрепя също усилията на Европейската комисия да се разработят средства за противодействие на последиците за операторите от ЕС от незаконното извънтериториално прилагане на едностранни мерки от страна на трета държава. ЕИСК подчертава обаче необходимостта да се разработят механизми, за да се гарантира консенсус между държавите членки относно обекта на самите санкции. Според ЕИСК подобни инструменти могат да допринесат за по-голямата независимост на ЕС като глобален участник и да защитят единния пазар от сътресения. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | В същото време следва да се отбележи, че от финансовата криза от 2008—2009 г. финансовият пазар на ЕС подлежи на строга дисциплина, която налага административни задължения на тези, които искат да се възползват от единния пазар на ЕС. Важно е тези разпоредби да се прилагат с необходимата гъвкавост, за да се осигури баланс между разходите и ползите, да се направи оценка на въздействието на новите разпоредби върху европейските финансови дружества (36) и да се адаптира регулаторната тежест и към размера на тези субекти (големи паневропейски банки, финансови институции и стартиращи предприятия в сектора на финансовите технологии) (37). |
| --- | --- |

4.3.4.

Брюксел, 9 юни 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Европейска схема за застраховане на депозитите“ (ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 21).

1

„Европейска схема за застраховане на депозитите“

(2)  Становище на ЕИСК относно „Пакет за Икономическия и паричен съюз“ (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стp. 28).

2

„Пакет за Икономическия и паричен съюз“

(3)  Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

3

„Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“

(4)  Становище на ЕИСК относно „Преглед на икономическото управление 2020 г.“ (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 227).

4

„Преглед на икономическото управление 2020 г.“

(5)  COM(2021) 32 final.

5

(6)  COM(2018) 796 final, стр. 2.

6

(7)  The international role of the euro („Международната роля на еврото“), Европейска централна банка, юни 2020 г.

7

The international role of the euro

(8)  Can the European Project be saved? (Може ли да бъде спасен европейският проект?) Лекция на Paul Krugman, 23-та Международна конференция на европеистите, Филаделфия, 14—16 април 2016 г.

8

Can the European Project be saved? (Може ли да бъде спасен европейският проект?)

(9)  Вж. World Economic Outlook database, април 2021 г., Международен валутен фонд.

9

World Economic Outlook database

(10)  Валутна структура на официалните валутни резерви (COFER), Международни финансови статистики (IFS), Международен валутен фонд, https://data.imf.org/regular.aspx?key=41175.

10

(11)  Вж. China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing („Китай започва тестване на цифровия юан в 11 града, планира седем лотарии в цифров юан през годината след началото на тестването“), China Banking News, 19 април 2021 г.

11

China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing

(12)  Глобален индекс на цифровите валути на централните банки, изготвен от PwC, април 2021 г., https://www.pwc.com/gx/en/industries/financial-services/assets/pwc-cbdc-global-index-1st-edition-april-2021.pdf.

12

(13)  Становище на ЕИСК относно „Към укрепване на международната роля на еврото“ (ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 27).

13

„Към укрепване на международната роля на еврото“

(14)  Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

14

„Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“

(15)  Становище на ЕИСК относно „Пакет за Икономическия и паричен съюз“ (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стp. 28).

15

„Пакет за Икономическия и паричен съюз“

(16)  Становище на ЕИСК относно „Икономическата политика на еврозоната за 2021 г.“ (ОВ C 123, 9.4.2021 г., стр 12).

16

„Икономическата политика на еврозоната за 2021 г.“

(17)  COM(2020) 746 final.

17

(18)  Eurofound (2020), Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends („Конвергенция във възходяща посока в ЕС: Определение, измерване и тенденции“), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, стр. 9.

18

(19)  Шест според Times Higher Education и само един в QS World University Rankings.

19

(20)  EU faces barriers to boosting single currency's global status („ЕС е изправен пред пречки за повишаването на световния статут на единната валута“), Financial Times, 19 януари 2021 г.

20

EU faces barriers to boosting single currency's global status

(21)  COM(2021) 32 final, стр. 8.

21

(22)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 23).

22

„Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“

(23)  Вж. бележки на комисаря Gentiloni на пресконференцията на Еврогрупата, 15 февруари 2021 г., Брюксел.

23

(24)  Вж. „Fixed income market liquidity“ („Ликвидност на пазарите на активи с фиксиран доход“), Committee on the Global Financial System Papers, No 55, Банка за международни разплащания, януари 2016, стр. 18.

24

Committee on the Global Financial System Papers

(25)  COM(2020) 590 final и COM(2020) 746 final, стр. 8.

25

(26)  Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

26

„Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“

(27)  Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20), точка .1.16

27

„Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“

(28)  Вж. Report on a digital euro, Европейска централна банка, октомври 2020 г., стр. 7-8.

28

Report on a digital euro

(29)  Вж. Report on a digital euro, Европейска централна банка, октомври 2020 г., стр. 36—40.

29

Report on a digital euro

(30)  EU faces barriers to boosting single currency's global status („ЕС е изправен пред пречки за повишаването на световния статут на единната валута“), Financial Times, 19 януари 2021 г.

30

EU faces barriers to boosting single currency's global status

(31)  Вж. The role of the euro in global green bond markets („Ролята на еврото на световните пазари на екосъобразни облигации“), каре 1, 19-и годишен преглед на международната роля на еврото, ЕЦБ, юни 2020 г.

31

The role of the euro in global green bond markets

(32)  Вж. Unleashing the euro's untapped potential at global level („Разгръщане на неизползвания потенциал на еврото на световно равнище“), изказване на F. Panetta, член на Изпълнителния съвет на ЕЦБ.

32

Unleashing the euro's untapped potential at global level

(33)  Вж. Основни резултати от видеоконференцията на Еврогрупата, 15 февруари 2021 г.

33

(34)  COM(2019) 640 final.

34

(35)  Бележки на Paschal Donohoe след видеоконференцията на Еврогрупата от 15 февруари 2021 г.

35

(36)  Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

36

(37)  Становище на ЕИСК относно „Стратегия за цифровизиране на финансовите услуги в ЕС“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 27).

37

„Стратегия за цифровизиране на финансовите услуги в ЕС“

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Фигура 1

Сравнение на средните реални темпове на растеж на БВП

- Оценките започват от 2019 г.

Източник: собствени изчисления въз основа на: World Economic Outlook (База данни от прегледа на световната икономика), Международен валутен фонд.

Фигура 2

Дял на долара, еврото и юана в официалните валутни резерви (в %)

Image 2

Източник: Международен валутен фонд, data.imf.org.

Фигура 3

Дял на САЩ, ЕС и Китай в световния БВП (ППС, в %)

Image 3

Източник: World Economic Outlook Database (База данни от прегледа на световната икономика), МВФ, октомври 2020 г.

Фигура 4

Дял на САЩ, ЕС и Китай в световния износ (в %)

Image 4

Източник: УНКТАД.

Фигура 5

Брутни вътрешни разходи за НИРД, 2008—2018 г. (% от БВП)

Image 5

Източник: Евростат.

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/50

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за подобряване на прилагането на Хартата на основните права в ЕС“

(COM (2020) 711 final)

(2021/C 341/08)

| Докладчик: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Christian BÄUMLER |

Докладчик:

Cristian PÎRVULESCU

Съдокладчик:

Christian BÄUMLER

| Консултация | Европейска комисия, 24.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Дата на решението на Бюрото | 26.1.2021 г. |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 26.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 10.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 201/2/7 |

Консултация

Европейска комисия, 24.2.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Дата на решението на Бюрото

26.1.2021 г.

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

26.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

10.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

201/2/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Комитетът приветства новата стратегия, разработена от Комисията. Предложението съдържа ясни ангажименти и в него се поставя категоричен акцент върху въпросите, свързани с прилагането и изпълнението. Това е насока, за която Комитетът винаги се е застъпвал, включително в становището си относно първата стратегия, приета през 2011 г. (1) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Оттогава големите социални, икономически и политически промени усложниха защитата на основните права и породиха нови предизвикателства пред настоящите рамки, включително за прилагането на Хартата на основните права. Настоящата пандемия значително увеличава рисковете за здравето, безопасността и благополучието на милиони хора по целия континент. На световно равнище, където ЕС носи основна отговорност за предприемане на действия, положението е още по-лошо. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В този контекст институциите на ЕС и държавите членки трябва да действат с ясна визия и по-голям стремеж в подкрепа на основните права. Въпреки че прилагането на Хартата се ограничава до прилагането ѝ съвместно с правото на ЕС, нарастващият набор от регламенти и междусекторната интеграция на политическите области създават все по-голяма възможност за действие. Това развитие вероятно ще има множество последици за гражданското общество, местните общности, социалните партньори и дружествата. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | За съжаление, след десет години прилагане на Хартата, европейците все още са слабо запознати с нейното съществуване или роля. Организациите на гражданското общество, националните институции по правата на човека и защитниците на правата на човека също я прилагат в недостатъчна степен. Не можем да чакаме още едно десетилетие, за да превърнем посочените в Хартата права в реалност за широката общественост, гражданското общество и публичните институции. Надяваме се, че Европейската комисия ще бъде по-активна при информирането на гражданите, медиите, гражданското общество, социалните партньори и различни други органи относно Хартата, нейното значение, последиците от нея и свързаните с нея инструменти. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Всички институции на ЕС трябва да заемат твърда позиция и да предоставят силна подкрепа на всички онези организации на гражданското общество, активисти в областта на правата на човека и журналисти, които са подлагани на физически и словесни атаки, сплашване и тормоз, включително злонамерени съдебни производства, насилие и изказвания онлайн и офлайн, пораждащи омраза. Клеветническите кампании, които засягат надеждността и легитимността на гражданското общество, трябва да бъдат прекратени и следва да се предприемат действия срещу правителствата на тези държави членки, които участват в тях. Налагането на настоящите правила следва да бъде приоритет. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Общият капацитет на организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека да работят в рамките на Хартата следва да бъде значително засилен чрез приемането на пакет, който включва обучение и трансфер на знания, организационна подкрепа, стабилно и предвидимо финансиране и защита от атаки и негативни кампании. Комитетът има готовност да съдейства за разработването на по-изчерпателен и подробен план в тази връзка, и по-специално чрез своята група „Основни права и правова държава“. Такива усилия следва да бъдат част от всеобхватна европейска стратегия за гражданското общество — стратегия, която ЕИСК счита както за неотложна, така и за необходима (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Комитетът приветства всеобхватния подход на Комисията за насърчаване и защита на основните ценности, на които се основава ЕС, и взаимното допълване между тази стратегия, плана за действие за европейска демокрация и първия доклад относно върховенството на закона. Той също така предлага включването на плана за действие на ЕС за борба с расизма в цялостния процес на планиране, както и на стратегиите на ЕС за хората с увреждания и за равнопоставеност на лесбийките, гейовете, бисексуалните, транссексуалните, интерсексуалните и куиър (ЛГБТИК) лицата. Предизвикателствата, към чието преодоляване са насочени тези планове и стратегии, са често срещани. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК отново повтаря своите констатации относно икономическите аспекти на върховенството на закона и основните права. Ако не се сложи край на заплахите за върховенството на закона и влошаването на положението с основните права като цяло, е възможно това положение да се отрази отрицателно на взаимното доверие, което е в основата на вътрешния пазар, а оттук и на икономическия растеж в ЕС (3). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът подчертава, че Хартата на основните права включва и социалните права. Прилагането им е от голямо значение за живота на хората. Социалните партньори трябва да участват в тяхната защита на европейско и национално равнище. Социалният диалог следва да бъде засилен и пренасочен към основните права, посочени в Хартата. Като се подновява призивът, който Комитетът отправи в становището си от 2011 г. относно стратегията, следва да се постави по-голям акцент върху дял III — Равенство и дял IV — Солидарност, които са от основно значение за ЕС, за да бъде той един демократичен, основан на ценности Съюз, който се отнася сериозно към своя социален модел и ангажименти. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Комитетът приветства факта, че в стратегията се подчертава всеобхватният характер на Хартата и се допълват целенасочените усилия за постигането на по-осезаеми права и ценности на ЕС в области като правата на жертвите и достъпа до правосъдие, равенството и приобщаването, антирасизма и плурализма, социалните права и приобщаващото образование и обучение, икономическите права, правата на гражданите на ЕС и от страни извън ЕС, както и правата на детето. Следва да се обърне специално внимание на въздействието на Covid-19 върху правата, благосъстоянието и интелектуалното и емоционалното развитие на децата. ЕИСК отбелязва също така значението на членовете на Хартата, отнасящи се до икономическата сфера, като свободата на стопанската инициатива и правото на собственост, както и на тези членове, които са свързани с подходящи правни норми. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът подкрепя безрезервно ангажимента на ЕС за насърчаване и защита на правата на човека и ценностите в световен мащаб. Напълно обосновано е, че се подчертават търговските споразумения и тяхното потенциално въздействие върху основните права. Както се посочва в многобройни становища, Комитетът също така обръща внимание на политиката в областта на миграцията и убежището като ключов тест за ангажимента на ЕС за защита на основните права. Следва да се предостави по-активна подкрепа на защитниците на правата на човека по света. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Както се посочва в предложението, националните и местните администрации, парламентите на държавите членки и правоприлагащите органи са от основно значение за насърчаването и защитата на предвидените в Хартата права. Не е ясно по какъв начин сътрудничеството ще се различава от това през последното десетилетие на прилагане на първоначалната стратегия. Основна цел на тази стратегия би трябвало да бъде установяването на правилната комбинация от стимули и инструменти, които да мотивират националните и местните институции да бъдат по-ангажирани и проактивни по отношение на защитата на основните права. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Комитетът се надява, че ще има съществено подобрение във всички ключови измерения на стратегията: превенция, популяризиране, прилагане и изпълнение. Като не се пренебрегват останалите измерения, би било необходимо да се постави по-голям акцент върху прилагането. Правилното прилагане на Хартата е от съществено значение за поддържането на един функциониращ, основан на ценности Съюз. Прилагането на Хартата също така е задължително. Комисията трябва да предприеме съответните действия и по-настойчиво да открива производства за установяване на нарушение, когато е налице погазване на правата. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Комитетът напълно подкрепя определянето от държавите членки на звена за връзка по въпросите на Хартата и предлага те да заемат централно място в правителството или ресорните министерства, участващи в законодателния процес, например министерствата на правосъдието. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Предвид голямото въздействие, което пандемията от COVID-19 оказва върху обществото, Комитетът настоятелно призовава в доклада за 2022 г. Комисията да акцентира върху нейното въздействие върху основните права, и по-специално тези, свързани със социално-икономическото благосъстояние, и по този начин категорично да се подчертае, че социалните права са основни права. Би трябвало да се обърне специално внимание на правата, достойнството и благосъстоянието на възрастните хора и хората с увреждания, които по време на пандемията от COVID-19 са в изолация в домове за полагане на грижи. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Комитетът предлага всеки фонд (фондовете, обхванати от Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР) да бъде преглеждан от мониторингови комитети, които включват независими организации на гражданското общество, национални институции по правата на човека и защитници на правата на човека. Всички тези участници от гражданското общество би трябвало да имат думата относно начина, по който се разпределят и управляват средствата. ЕИСК призовава Комисията да вземе предвид препоръките, представени в неговата резолюция относно „Участието на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост — Какво работи и какво не?“, публикувана през февруари 2021 г. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Комитетът призовава Комисията да установи и приведе в действие възможности за финансиране за организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека, които работят на първа линия в маргинализирани и уязвими общности. Комитетът насърчава държавите членки да приведат в действие програмите за финансиране на гражданското общество и общностните групи, които защитават правата на човека. Разработването на програмите би трябвало да защитава автономността и независимостта на финансираните субекти. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Комитетът предлага да се създаде работещ, бърз и ефективен механизъм за идентифициране и докладване на физически и словесни нападения, сплашване и тормоз, включително злонамерени съдебни производства, насилие и изказвания онлайн и офлайн, пораждащи омраза, срещу организации на гражданското общество и защитници на правата на човека. НИПЧ (националните институции по правата на човека) и националните социални и икономически комитети би трябвало да бъдат включени в този механизъм. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | За да се улесни координацията, Комитетът предлага на държавите членки да създадат национални форуми по въпросите на основните права, в които всички заинтересовани субекти да могат да работят заедно: националните институции по правата на човека, националните органи по въпросите на равенството, омбудсманите, новосъздадените звена за връзка по въпросите на Хартата и други публични органи. Форумите би трябвало да включват организации и защитници на правата на човека. Агенцията за основните права може да оказва съдействие при създаването на тези форуми. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Комитетът предлага на Комисията да създаде специална програма за подпомагане с цел да се допринесе за по-висок, по-уеднаквен институционален капацитет на всички НИПЧ (създаване, акредитация и стъпки за осигуряване на съответствие) и да разработи конкретни насоки за държавите членки. Както в случая с други инструменти и програми, ЕИСК препоръчва по-добро и по-широко използване на забележителния експертен опит на Агенцията за основните права. Насърчаваме Агенцията да следи отблизо защитата на социалните права, като продължи сериозната си работа по ключови събития в областта на основните права. Агенцията би трябвало също така да стане по-видима и по-лесно достъпна за широката общественост и за групите и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Комитетът предлага на Комисията да организира специални консултативни събития и доклади относно конкретни дялове и членове, отворени за принос и изводи от НИПЧ, организации на гражданското общество и защитници на правата на човека. ЕИСК заявява огромната си готовност да си сътрудничи тясно с Комисията при организирането на тези видове редовни заседания с участието на представители на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Комитетът очаква с нетърпение работата на Комисията по кампания за повишаване на осведомеността. Предвид значението и неотложността на тази мярка, би било полезно в тази стратегия да се уточнят допълнително целите, графикът, целевите групи, инструментите, партньорите и предложеният бюджет за кампанията. ЕИСК насърчава Европейската комисия да организира дейности, свързани с Хартата, като част от своята Конференция за бъдещето на Европа и да постави въпросите, свързани с основните права, по-близо до гражданския и обществения дневен ред. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Необходими са повече изследвания и консултации, за да се развие разбиране за прилагането на Хартата въз основа на риска и уязвимостта, които е по-вероятно да се срещнат в определени социални групи и регионални общности. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Общи бележки

2.1.   Контекст на становището

| 2.1.1. | Хартата се прилага за всички мерки от институциите на ЕС. В стратегията на Европейската комисия от 2010 г. за ефективно прилагане от Европейския съюз на Хартата на основните права се подчертава значението на това ЕС да служи за добър пример и се определя начинът, по който Комисията ще гарантира, че той спазва напълно Хартата. Хартата се прилага и по отношение на държавите членки, когато прилагат правото на ЕС. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Тя даде импулс за ново законодателство на ЕС, с което пряко се защитават и насърчават някои основни права. Ключови примери за това са новите правила относно защитата на данните, равенството между половете, защитата на лицата, сигнализиращи за нередности, правото на справедлив съдебен процес и правото на защита, както и правилата относно жертвите на престъпления. Позовавайки се на Хартата, съдебната практика на Съда на Европейския съюз постигна значително развитие в широк кръг от области на политиката. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Агенцията на Европейския съюз за основните права се превърна в доверен орган на ЕС, предоставящ съпоставими данни и анализ на основните права за подпомагане на работата на институциите на ЕС и държавите членки. Броят на независимите национални институции и органи по правата на човека също се е увеличил значително в ЕС. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | В три държави членки обаче няма НИПЧ (Чешка република, Италия, Малта (4)), в две няма акредитирана НИПЧ (Естония — до акредитацията в края на 2020 г. — и Румъния), а в шест няма НИПЧ със статут А, отговарящ на Парижките принципи на Организацията на обединените нации (Австрия, Белгия, Кипър, Словакия, Словения и Швеция). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Проведено наскоро проучване на Евробарометър относно осведомеността за Хартата показва, че само 42 % от отговорилите са чували за Хартата и само 12 % наистина знаят какво представлява тя. Шест от всеки десет отговорили желаят да научат повече за своите права и към кого да се обърнат, ако са нарушени техните права съгласно Хартата (5). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | ЕИСК е поел дългосрочен ангажимент да подкрепя правата на човека и защитниците на правата на човека. Комитетът е неразделна част от културата и рамките на основните права, тъй като участва в различни структури и дейности, дава гласност на опасенията на гражданите, гражданското общество и социалните партньори и формулира предложения относно политики и регулаторни предложения с визия, основана на правата. За да засили усилията си, ЕИСК създаде своя собствена група „Основни права и правова държава“ в подкрепа на своята визия и отговорност. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Гарантиране на ефективното прилагане на Хартата от държавите членки

| 2.2.1. | Комитетът напълно подкрепя предложението на Комисията да покани държавите членки да определят звена за връзка по въпросите на Хартата. Тяхната роля — облекчаване на потока от информация и най-добри практики, свързани с Хартата, и координиране на усилията за изграждане на капацитет в съответната държава — е от основно значение за напредъка на програмата за основните права. В идеалния случай те би трябвало да бъдат поставени в центъра на правителството или ресорните министерства, участващи в законодателния процес, например министерствата на правосъдието. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Новият подход, приет при изготвянето на годишния доклад относно прилагането на Хартата в ЕС, а именно по-внимателно разглеждане на прилагането на Хартата в държавите членки, е уместен. Комитетът приветства и наблягането на основните права в цифровата ера в новия доклад относно Хартата за 2021 г. Предвид голямото въздействие на пандемията от COVID-19 върху обществото, Комитетът настоятелно призовава Комисията в доклада за 2022 г. да акцентира върху въздействието което тя оказва върху основните права, и по-специално тези, свързани със социално-икономическото благосъстояние. Друг аспект, който трябва да бъде разгледан, е преминаването на правителствата от ЕС към режим на извънредни ситуации, понякога в ущърб на парламентарния контрол и уравновесяването на демократичните правомощия. ЕИСК счита, че мерките за борба с пандемията би трябвало да бъдат напълно демократични, временни и пропорционални. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Комитетът настоятелно призовава Комисията да започне по-енергични процедури за установяване на нарушение, когато е уместно и когато има нарушение на правото на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Комитетът приветства предложението на Комисията, че за всички програми, подпомагани от фондовете на ЕС, които попадат в обхвата на Регламента за общоприложимите разпоредби („фондове по РОР“), трябва да бъдат въведени ефективни механизми, които да гарантират тяхното съответствие с Хартата, от тяхното създаване до прилагането им. Комитетът предлага всеки фонд да бъде преглеждан от мониторингови комитети, които включват организации на гражданското общество, национални институции по правата на човека и защитници на правата на човека. Това би спомогнало за запълване на пропуските в знанията на органите за прилагане на РОР по отношение на основните права и значително би увеличило капацитета на организациите за защита на основните права да окажат реално въздействие на равнището на обикновените хора. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Комитетът настоятелно призовава Комисията отблизо да следи степента, в която фондовете на ЕС се използват в съответствие с Хартата, и призовава да бъдат предприети подходящи и обосновани мерки, като например възможно прекъсване или спиране на финансирането от ЕС или финансови корекции, когато неправомерните разходи не са коригирани от държавите. Освен това Комитетът насърчава Комисията да премести нагоре по веригата проверките за съответствие с Хартата във връзка със значителните бюджетни средства. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Посочената в предложението цел, а именно да се насърчава благоприятна и безопасна среда за организациите на гражданското общество и защитниците на правата в техните държави, включително на местно равнище, e действително необходима. При все това няма ясни указания за това как ще се преследва целта. Комитетът призовава Комисията да установи и приведе в действие възможности за финансиране за организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека, които работят на първа линия в маргинализирани и уязвими общности. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Комитетът предлага да се създаде работещ, бърз и ефективен механизъм за идентифициране и докладване на физически и словесни нападения, сплашване и тормоз, включително злонамерени съдебни производства, насилие и изказвания онлайн и офлайн, пораждащи омраза, срещу организации на гражданското общество и защитници на правата на човека. НИПЧ и националните социални и икономически комитети би трябвало да бъдат включени в този механизъм. ЕИСК има желание и да допринесе за създаването на механизма и да работи с други институции на ЕС за ефективната защита и решения на съответните организации и хора. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Повече от окуражаващо е да видим ангажираността на Комисията със съгласуването на усилията за осигуряване на защита на демокрацията, върховенството на закона и основните права (6). Комитетът счита, че същите принципи на координация би трябвало да бъдат възпроизведени на национално равнище. Твърде често различните институции и организации — публични и неправителствени — не си сътрудничат в достатъчна степен. По този начин Комисията може да поиска от държавите членки да създадат национални форуми по въпросите на основните права, в които всички заинтересовани субекти да могат да работят заедно: националните институции по правата на човека, националните органи по въпросите на равенството, омбудсманите, новосъздадените звена за връзка по въпросите на Хартата и други публични органи. Форумите би трябвало да включват организации на гражданското общество и защитници на правата на човека. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Създаването и акредитацията на национални институции по правата на човека и стъпките за гарантиране на тяхното съответствие с Парижките принципи на Организацията на обединените нации (7) би трябвало да бъдат приоритет и за тази цел би трябвало да се осигури по-силна подкрепа. Комитетът предлага Комисията да създаде специална програма за подпомагане с цел да се допринесе за по-висок и по-уеднаквен институционален капацитет на всички НИПЧ. |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   Насърчаване на използването на Хартата като ориентир за институциите на ЕС

| 2.3.1. | Надяваме се, че проверката на ключови инициативи на Комисията на подготвителния етап на инициативата ще продължи да бъде основна загриженост за Комисията по време на целия процес на вземане на решения. Фактът, че в предложението се подчертава законодателният акт за цифровите услуги и че се извършва работа за гарантиране на спазването на Хартата, е подходяща среда за представяне на широк кръг от въпроси и последици, които спазването поражда. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Задълбочената подготовка на ключовите инициативи на Комисията е много важна. В същото време тематичното развитие на спазването би трябвало да бъде допълнено с обмисляне и анализ, основани на Хартата, съсредоточени върху различните дялове и членове от нея, както са структурирани в годишния доклад. Един от начините да се постигне това би бил организирането на специални събития и изготвянето на доклади относно конкретни дялове и членове, отворени за принос и изводи от НИПЧ, организации на гражданското общество и защитници на правата на човека. Това би позволило да се натрупат съществени познания относно конкретните членове и правата, които се защитават с тях, и да се създаде по-ясна картина на цялостното въздействие на правото на ЕС и изготвянето на неговите политики върху живота и правата на представителите на широката общественост. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Както е предложено в точка 2.2.2 по-горе, поради голямото въздействие на пандемията от COVID-19 върху европейското общество, е необходимо да се акцентира върху състоянието на сродните права. Затова бихме насърчили Комисията да подчертае в годишните доклади въздействието на COVID-19 и многобройните кризи, които пандемията предизвика по отношение на защитата на основните права. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | В тази връзка и като се подновява призивът, който Комитетът отправи в становището си от 2011 г. относно стратегията, би трябвало да се постави по-голям акцент върху дял III — Равенство и дял IV — Солидарност, които са от основно значение за ЕС, за да бъде той демократичен, основан на ценности Съюз, който се отнася сериозно към своя социален модел и ангажименти. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Комитетът подкрепя безрезервно ангажимента на ЕС за насърчаване и защита на правата на човека и ценностите в световен мащаб. Напълно обосновано е, че се подчертават търговските споразумения и тяхното потенциално въздействие върху основните права. Както се посочва в многобройни становища, Комитетът също така обръща внимание на политиката в областта на миграцията и убежището като ключов тест за ангажимента на ЕС за защита на основните права. Той посочва също, че демократичната стабилност и произтичащите от това системи за защита на правата на човека в съседните на Съюза държави са подложени на натиск и би трябвало да се направи повече за тяхната подкрепа. Би трябвало да се предостави по-активна подкрепа на защитниците на правата на човека по света. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Комитетът насърчава Европейския парламент и Съвета да използват инструментите, които са на тяхно разположение, за да гарантират, че прилагат ефективно Хартата в работата си, със съдействието на Комисията и включването на съответните консултативни европейски органи в подготовката на законодателството. ЕИСК изразява готовност да участва в такъв междуинституционален диалог и работа. |
| --- | --- |

2.3.6.

2.4.   Повишаване на осведомеността на хората за техните права съгласно Хартата

| 2.4.1. | Комитетът очаква с нетърпение работата на Комисията по кампания за повишаване на осведомеността, насочена към по-добро информиране на хората за техните права съгласно Хартата, както и към кого да се обърнат, когато правата им са нарушени. Предвид значението и неотложността на тази мярка, би било полезно в тази стратегия да се уточнят допълнително целите, графикът, целевите групи, инструментите, партньорите и предложеният бюджет за тази кампания. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Кампанията за повишаване на осведомеността би трябвало да бъде предназначена да допълва други мерки. Препоръчваме да се започне работа с организациите на гражданското общество и органите на държавно равнище, включително с органите на съдебната власт, относно обучението, трансфера на добри практики и комуникацията с обществеността, след като бъде установен минимален институционален капацитет. Горните организации и органи могат да действат като ресурси, като помагат на хората да поставят защитата на основните си права в благоприятна социална и институционална среда. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | В тази връзка кампаниите за повишаване на осведомеността следва да бъдат разработени, за да достигнат до онези, чиито основни права е най-вероятно да бъдат нарушени. Необходими са повече изследвания и консултации, за да се развие разбиране за прилагането на Хартата въз основа на риска и уязвимостта, които е по-вероятно да се срещнат в определени социални групи и регионални общности. Това би спомогнало за насочване на мерките, предприети от различни органи, а също така ще предостави информация за различни инициативи за консултации и участие. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | ЕИСК насърчава Европейската комисия да организира дейности, свързани с Хартата, като част от своята Конференция за бъдещето на Европа и да постави въпросите, свързани с основните права, по-близо до гражданския и обществения дневен ред. |
| --- | --- |

2.4.4.

Брюксел, 10 юни 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 376, 22.12.2011 г., стр. 74. .

1

(2)  В проучването „The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe“ („Реакцията на организациите на гражданското общество за справяне с пандемията от COVID-19 и последващите ограничителни мерки, приети в Европа“) (2021 г.), ЕИСК очерта структурните предизвикателства, които разкри пандемията, и начина, по който реагираха организациите на гражданското общество.

2

(3)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 16.

3

(4)  Малта постигна значителен напредък и се очаква скоро да създаде своя НИПЧ.

4

(5)  Специално проучване на Евробарометър No 487b.

5

(6)  Координацията на равнището на ЕС може да включва Европейската мрежа от национални институции по правата на човека (ENNHRI — ЕМНИПЧ), Европейската мрежа от органи за равенство (Equinet) и Европейската мрежа на омбудсманите (ENO). Ефективността на координацията на национално равнище може да се осигурява от основно ядро от национални институции.

6

(7)  Парижките принципи на Организацията на обединените нации предоставят международните критерии, спрямо които НИПЧ могат да бъдат акредитирани от Международния координационен комитет на националните институции за насърчаване и защита правата на човека към ООН (GANHRI).

7

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/56

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Плана за действие за европейската демокрация“

(COM(2020) 790 final)

(2021/C 341/09)

| Докладчик: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Andris GOBIŅŠ |

Докладчик:

Carlos Manuel TRINDADE

Съдокладчик:

Andris GOBIŅŠ

| Консултация | Европейска комисия, 24.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 26.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 10.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 231/1/8 |

Консултация

Европейска комисия, 24.2.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

26.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

10.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

231/1/8

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) изразява съгласие с Европейската комисия (Комисията) относно необходимостта от предприемане на действия за повишаване на устойчивостта на европейската демокрация. Освен това той гледа на Плана за действие за европейската демокрация като на положителна и необходима мярка, подкрепя като цяло предложените в него мерки и предлага допълнителен акцент и действия в няколко области. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че Планът за действие за европейската демокрация е изключително актуален предвид тревожните признаци за подкопаване на върховенството на закона от предизвикателства за нашата демокрация както отвътре, така и от външни фактори. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комитетът е загрижен от опитите в различни държави членки да се използва трудната ситуация, породена от COVID-19, за да се отслаби върховенството на закона. Той счита, че Комисията следва да предприеме политически действия във връзка с това. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Поради причините, изложени в следващите три параграфа, ЕИСК препоръчва на Комисията да включи в Плана за действие за европейската демокрация специален стълб за участието на гражданското общество и социалните партньори и насърчаването на демокрацията на труда, като се има предвид, че съществуването на този нов стълб е от съществено значение за развитието, по отношение на което той предлага конкретни предложения в част 6. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Според ЕИСК освен вече включените в Плана за действие за европейската демокрация области, насърчаването на европейската демокрация следва да включва насърчаване на демократичното участие на равнището на ЕС, на национално, регионално и местно равнище, участието на гражданското общество и демокрацията във всичките ѝ аспекти и области, включително демокрацията на труда и др. ЕИСК счита, че тези аспекти на упражняването на демокрацията следва да бъдат включени в Плана за действие за европейската демокрация, тъй като всеки от тях има свои собствени предимства, които правят демокрацията по-динамична и устойчива. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита за отрицателен фактът, че ролята на социалния договор за намаляване на неравенствата и насърчаване на последващия ангажимент на европейците към демократичните идеали не е взета предвид в Плана за действие за европейската демокрация и не са включени мерки за нейното укрепване, социалният диалог и колективното договаряне не се признават или подкрепят, нито в плана се отчита приносът на тези измерения за стабилността на европейските демокрации. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита също, че следва да се постави по-силен акцент върху гражданския диалог, който е съществена предпоставка за постигане на най-високо качество на решенията и тяхната ангажираност във всяка демокрация, в съответствие с член 11 от ДЕС. ЕИСК отново отправя препоръката си към Комисията от своето становище SOC/627 (1) за провеждане на годишен Форум на гражданското общество за основните права и принципите на правовата държава. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че в Плана за действие за европейската демокрация следва да бъде включена широкообхватна инициатива за насърчаване на образованието в областта на демокрацията и основните права, което е от изключително значение за опазването на демократичните ценности и активното гражданство, по-специално по отношение на младите хора. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че Планът за действие за европейската демокрация отразява оценката на прилагането от държавите членки- на Директивата за аудиовизуалните медийни услуги, и призовава държавите членки- бързо да я въведат. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | По отношение на надзора ЕИСК призовава онлайн платформите да станат отговорни и прозрачни и подкрепя разработването на регулаторен механизъм в рамките на законодателния акт за цифровите услуги и законодателния акт за цифровите пазари с цел предотвратяване на дезинформация, изказвания, пораждащи омраза, и манипулации. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК призовава европейските институции спешно да предприемат предложените стъпки за осигуряване на сигурността и условията на труд на журналисти и за предотвратяване на тормоза както срещу тях, така и срещу други активисти в защита на обществения интерес, които са жертви на стратегически съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Контекст

| 2.1. | ЕС се основава на „универсалните ценности на ненакърнимите и неотчуждими права на човешката личност, както и свободата, демокрацията, равенството и правовата държава“ (2) и е пространство, в което основните права се защитават от Харта на основните права на Европейския съюз (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК е твърдо убеден в европейските демократични ценности, искрено подкрепя продължаващите усилия на Комисията за опазване и укрепване на тези ценности и повтаря заключенията от предходни свои становища относно демокрацията и принципите на правовата държава (4). Ценността на демокрацията, както и значението на върховенството на закона в нашето общество не трябва да се забравят или обезценяват да бъдат лишавани от своята стойност от гражданите. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Историята показа, че демокрацията трябва да се насърчава активно и да се защитава непрекъснато от постоянни атаки. В своите политически насоки за ЕС председателят Ursula von der Leyen определи „тласъка към европейска демокрация“ като една от своите шест приоритетни амбиции (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Дълбоките политически, социални и икономически промени вследствие на цифровизацията — които пандемията от COVID-19 само ускори — пораждат нови рискове и слаби места, включително подкопаването на традиционните механизми за равни възможности за кандидати в изборни кампании, неконтролирано финансиране на политически участници, тормоз на журналисти, разпространение на невярна информация, както и координирани кампании за дезинформация, кибератаки и много други форми на поведение, които поставят под съмнение почтеността на изборите. Могат да се наблюдават и рискове за медийния и информационния плурализъм, обществения дебат, атаки срещу независимостта на медиите и отслабване на гражданското общество. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Пандемията от COVID-19 оказа въздействие и върху качеството на европейските демокрации предвид необходимостта от необичаен отговор на тази извънредна ситуация, свързана с общественото здраве. Венецианската комисия прегледа тези мерки и заключи, че кризата с COVID-19 не следва да се използва като възможност за укрепване на правителствата за сметка на парламентите (6). Тя отбеляза също, че следва да се помисли внимателно, за да се гарантира въвеждането на необходимата регулаторна рамка, както и да се определи до каква степен някои от тези мерки могат да бъдат запазени с продължение на времето. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Планът за действие за европейската демокрация

| 3.1. | В Плана за действие за европейската демокрация, който считаме за необходим и навременен в ера, в която демокрацията в Европа е изправена пред сериозни предизвикателства, допълнително задълбочени от мерките в отговор на COVID-19, се определят подсилена политическа рамка на ЕС и конкретни мерки, организирани в три стълба:






  — | насърчаване на свободни и честни избори и силно демократично участие, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

насърчаване на свободни и честни избори и силно демократично участие,

| — | подкрепа за свободните и независими медии; както и |
| --- | --- |

—

подкрепа за свободните и независими медии; както и

| — | борба с дезинформацията (7). |
| --- | --- |

—

борба с дезинформацията (7).

| 3.2. | В предложения План за действие за европейската демокрация се разглежда и даването на възможности на гражданите и на гражданското общество да противодействат на заплахите за демокрацията и върховенството на закона, като това се разглежда като хоризонтален въпрос за всички стълбове. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Общи бележки

4.1.   По отношение на състоянието на демокрацията в Европа и нуждата от Плана за действие за европейската демокрация

| 4.1.1. | ЕИСК отбелязва със загриженост сериозните предизвикателства за демокрацията и общественото доверие в управляващите институции през последните години, демонстрирани, наред с другото, от: намаляването на избирателната активност; броя на нарушенията на върховенството на закона в няколко държави членки; появата и разпространението на популизъм и изказвания, пораждащи омраза; натиска върху журналисти и дори насилието срещу тях; атаките срещу независимостта и плурализма на медиите; концентрацията на собствеността върху медиите; незаконната намеса в изборните процеси както отвътре, така и отвън в резултат на дезинформация, некоректно финансиране и външно влияние; опитите за отслабване на организираното гражданско общество и участието му във вземането на решения и за обезценяване или дори потискане на социалния диалог, колективното договаряне и демокрацията на труда. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ЕИСК счита, че Планът за действие за европейската демокрация е положителен и необходим инструмент, и като цяло подкрепя предложените в него мерки, въпреки конкретните коментари, направени в част 5, и предложенията, посочени в част 6. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | ЕИСК изразява съжаление, че в подготовката на Плана за действие за европейската демокрация е бил включен само ограничен процес на диалог, тъй като такъв диалог би увеличил неговата ефективност. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   По отношение на обхвата и прилагането на Плана за действие за европейската демокрация

| 4.2.1. | ЕИСК счита, че действията за насърчаване на демокрацията в Европа трябва да включват — но да не се ограничават до — защита на почтеността на изборите, укрепване на свободата и плурализма на медиите и борба с всяка форма на дезинформация и намеса. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК счита, че обхватът на Плана за действие за европейската демокрация следва да бъде разширен и да включва отделен стълб относно значението на активното гражданство, упражнявано посредством участието на гражданското общество (вж. част 6). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ЕИСК счита, че в Плана за действие за европейската демокрация би следвало да се придаде по-голяма стойност на демокрацията на национално, регионално и местно равнище. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Също така Комитетът счита, че Планът за действие за европейската демокрация следва да обхваща всички аспекти и области на европейската демокрация, включително демокрацията на труда и структурирания диалог с гражданското общество. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | ЕИСК изразява надежда, че Планът за действие за европейската демокрация ще бъде приложен с оглед на необходимостта ЕС да играе важна роля като модел за насърчаване на демократичните ценности и стандарти, като например за съгласуваността между неговата вътрешна и външна дейност. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | ЕИСК счита, че ЕС следва да предприеме действия за укрепване на устойчивостта на европейските демокрации, на нейния социален договор и на икономическата им конкурентоспособност в съответствие с амбициите на Конференцията за бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Интегриране на Плана за действие за европейската демокрация в политиките на ЕС и ефективен мониторинг

| 4.3.1. | ЕИСК счита, че за да бъде успешен, Планът за действие за европейската демокрация следва да бъде тясно свързан с други продължаващи инициативи на равнището на ЕС, които допринасят за постигането на същите цели, и по-специално с прилагането на Хартата на основните права на Европейския съюз, европейския механизъм за върховенството на закона и прилагането на Европейския стълб на социалните права и на новите стратегии за равенство, и изразява съжаление, че тази връзка не е достатъчно видима. ЕИСК препоръчва връзките между различните планове за действие да станат ясно формулирани и ефективни. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК припомня на Комисията, че в своето становище SOC/627 предложи да се създаде годишен Форум на гражданското общество за основните права и принципите на правовата държава. В съответствие с това предлага в Плана за действие за европейска демокрация да се добави отделна част относно състоянието на демокрацията, включваща въпроса за прилагането на член 11 от Договора за ЕС. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | ЕИСК изразява съжаление, че Планът за действие за европейската демокрация не е придружен от рамка за мониторинг и от съпътстващ модел за измерване на напредъка, както и че за много от мерките не са определени срокове, което затруднява подходящото проследяване на оценката, планирана за 2023 г. ЕИСК предлага да бъде представена подходяща рамка за мониторинг. Важна роля може да играе докладът относно върховенството на закона, както е описано в част 6. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Като подчертава ролята на силното намаляване на социалните неравенства за укрепването на демокрацията, ЕИСК счита за отрицателен факта, че запазването на социалното сближаване не се споменава в Плана за действие за европейска демокрация като ключов елемент на стабилността на европейските демокрации, нито ролята на социалния договор за придържане към демократичните идеали на европейците, както и необходимостта от действия за запазването и укрепването на този договор. ЕИСК препоръчва това измерение да бъде включено в Плана за действие за европейската демокрация. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   По отношение на въздействието на цифровизацията върху демократичните общества

| 4.4.1. | Въздействието на атаките върху демократичния живот се изостря от липсата на регулиране на онлайн платформите — които са концентрирани в много малък брой платформи, използвани в цял свят — както и от действието на техните непрозрачни алгоритми. Механизмите, които се използват за гарантиране на отчетността на тези платформи, са недостатъчни. Гарантирането, че изборните процеси ангажират гласоподавателите, осигуряват плурализъм и са справедливи и прозрачни е въпрос, който засяга всички демократични народи и изисква внимание и действия. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК отново повтаря направеното в становище NAT/794 (8) твърдение, че ЕС следва да приеме политики, които насърчават по-нататъшното интегриране на нашите обществени ценности в цифровата икономика. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | ЕИСК споделя становището, че е необходим по-енергичен подход по отношение на регулирането на онлайн платформите, който да гарантира, че основните участници са отговорни пред обществеността, и да гарантира регулиране от страна на надеждни публични органи. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | ЕИСК приветства предприетите предварителни регулаторни стъпки за търсене на отговорност от онлайн платформите, по-специално много големите онлайн платформи, чрез предложения законодателен акт за цифровите услуги и законодателен акт за цифровите пазари. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Той също така разглежда оценката и актуализацията на кодекса за поведение във връзка с дезинформацията като важна междинна стъпка за гарантиране на надежден мониторинг на въздействието на дезинформацията, включително по отношение на COVID-19, както и на съответните реакции на онлайн платформите. |
| --- | --- |

4.4.5.

5.   Конкретни бележки

5.1.   По отношение на насърчаването на свободни и честни избори и силно демократично участие

| 5.1.1. | ЕИСК изразява съгласие във връзка с необходимостта от предприемане на действия за гарантиране на прозрачност на политическата реклама и комуникация (параграф 2.1 от Плана за действие за европейската демокрация) и подкрепя приемането на европейско законодателство, което следва да гарантира, че гражданите винаги разполагат с пълна прозрачност по отношение на спонсорираното съдържание от политическо естество на всички равнища на вземане на решения. Националните органи следва да получават цялата необходима информация от социалните мрежи и от други източници, за да бъдат в състояние да гарантират свободни и честни избори на равнището на ЕС, на национално, регионално и местно равнище. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | ЕИСК подкрепя налагането на допълнителни ограничения върху микротаргетирането чрез използването на непрозрачни алгоритми и психологическо профилиране в политическия контекст, което Комисията предлага да проучи в своето законодателно предложение относно прозрачността на спонсорираното политическо съдържание. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | ЕИСК счита свободните и честни избори, които са част от надеждните избирателни системи, за постоянно предизвикателство за всички демократични системи, приветства по-тясното европейско сътрудничество в ЕС по отношение на изборите и призовава Комисията, ЕП и държавите членки да развият и други форми на засилено сътрудничество в тази област, за да се гарантира, че изборите са по-приобщаващи, прозрачни и представителни. Сборникът с най-добри практики следва да подпомогне тези усилия. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | ЕИСК приветства приемането на нов оперативен механизъм на ЕС за подкрепа на устойчиви изборни процеси, организиран и координиран чрез Европейската мрежа за сътрудничество в областта на изборите (параграф 2.3). |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | ЕИСК споделя изразеното в Плана за действие за европейската демокрация притеснение във връзка с предотвратяването и борбата с външното влияние върху европейските демократични процеси и счита, че е целесъобразно ЕС да налага финансови тежести, чрез съвместни, ясни и категорични санкции, на отговорните за подобна намеса, както и чрез стартирането на съвместна инициатива в областта на киберсигурността. |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | ЕИСК счита, че следва да бъде прието определянето на изборните процеси, като например критична инфраструктура, която вече може да се взема предвид при оценката на преките чуждестранни инвестиции (9), както и че оперативният механизъм на ЕС за подкрепа на устойчиви изборни процеси следва да разполага с условията и средствата за функциониране, които да гарантират сигурността на процедурите, включително киберсигурността на изборите, на всички равнища. |
| --- | --- |

5.1.6.

| 5.1.7. | ЕИСК предлага въвеждането на реална прозрачност по отношение на онлайн разпространението на съдържание, която включва одитиране на алгоритми, по-голяма прозрачност в средата за онлайн реклама и прозрачни процеси за популяризиране/премахване на съдържание; предоставяне на правомощия на гражданското общество (представители на академичната общност, учени, журналисти, ОГО) и на независими регулаторни органи в ролята им на фактори за подобряване на отчетността на онлайн участниците; санкциониране на недобросъвестните участници, особено когато са налице многократни усилия за избягване на прозрачност и отгооворност пред обществото. |
| --- | --- |

5.1.7.

| 5.1.8. | ЕИСК изразява съжаление, че в Плана за действие за европейската демокрация насърчаването на демократичната ангажираност и активното участие извън рамките на изборите не е установено като отделен стълб, не е призната ролята на социалния диалог за демократичната стабилност и не са включени конкретни мерки във връзка с това. ЕИСК препоръчва насърчаването на социалния диалог, свободата на сдружаване на предприятията и профсъюзите, колективното договаряне и правото на информация и консултации да бъдат включени в предложения в част 6 нов стълб. |
| --- | --- |

5.1.8.

| 5.1.9. | Що се отнася до вече съществуващите предложения в Плана за действие за европейската демокрация за насърчаване на демократичното участие и активното участие извън рамките на изборния контекст (параграф 2.4), ЕИСК счита, че в плана за действие следва да бъде включена широкомащабна инициатива за насърчаване на образованието в областта на демокрацията и основните права, въпреки че приветства факта, че образованието за гражданство се споменава във връзка с използването на структурните фондове. |
| --- | --- |

5.1.9.

| 5.1.10. | ЕИСК припомня своя призив, отправен в становище SOC/627, за амбициозна стратегия за комуникация, образование и повишаване на осведомеността на гражданите относно основните права, принципите на правовата държава и демокрацията. Тази стратегия следва да включва силен акцент върху активното гражданство. |
| --- | --- |

5.1.10.

| 5.1.11. | ЕИСК препоръчва държавите членки да използват структурните фондове, а самата Комисия да използва фондовете, с които разполага, за подкрепа и укрепване на капацитета на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.1.11.

| 5.1.12. | Независимите проверители на факти следва да получат подходящо финансиране, за да могат да извършват дейността си в реално време, както ЕИСК вече препоръча във връзка с плана за действие за борба с дезинформацията (10). Важно е да се укрепи капацитетът на Комисията на европейско равнище,за да може тя да действа по-добре на това равнище и да се подкрепят по-добре действията на държавите членки на национално равнище. |
| --- | --- |

5.1.12.

| 5.1.13. | ЕИСК препоръчва да се направи всичко необходимо, за да се гарантира, че разглеждането на криминализирането на изказвания, подбуждащи към омраза, на европейско равнище (параграф 2.4) не може да се тълкува като ограничаване на свободата на изразяване, и подчертава, че всички инициативи в тази област трябва да бъдат в съответствие с принципа на субсидиарност. |
| --- | --- |

5.1.13.

| 5.1.14. | ЕИСК отбелязва със задоволство, че в Плана за действие за европейската демокрация се настоява за насърчаване на равенството на всички равнища и участието в политическия живот на жените, ЛГБТИК лицата, младите хора в неравностойно положение, хората с малцинствен расов или етнически произход, хората с увреждания и хората или групите с по-ниска степен на цифрова грамотност или на участие в областта на цифровите технологии. |
| --- | --- |

5.1.14.

5.2.   По отношение на подкрепата за свободните и независими медии

| 5.2.1. | По отношение на безопасността на журналистите (параграф 3.1) ЕИСК изразява загриженост във връзка с признаците, че се поставят ограничения върху свободата на журналистите, включително заплахи за тяхната физическа безопасност, и изразява съгласие, че ситуацията е тревожна. Комитетът счита, че е много важно Комисията да предложи изготвянето на препоръка във връзка с това преди края на 2021 г., и призовава Комисията, ЕП и държавите членки- спешно да предложат ефективни механизми за защита на журналистите, редакционна независимост, многообразие и плурализъм, медийна грамотност, благоприятна среда, която ще гарантира устойчивостта на сектора, както и добри условия на труд за журналистите. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | ЕИСК изразява неодобрението си във връзка с тормоза срещу журналисти и други активисти в защита на обществения интерес под формата на стратегически съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността. ЕС трябва да гарантира, че обхватът на мерките срещу стратегически съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността, включва журналисти, активисти, членове на профсъюзи, представители на академичната общност, учени в областта на цифровата сигурност, защитници на правата на човека, както и, наред с другото, медийни организации и организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | По отношение на мерките в подкрепа на медийния плурализъм (параграф 3.4) ЕИСК изразява съжаление относно неяснотата в Плана за действие за европейската демокрация във връзка с начина, по който Комисията ще действа за запазване на медийния плурализъм — залегнал в Хартата на основните права — особено по отношение на много важния въпрос за собствеността върху медиите. Необходимо е по-проактивно отношение от страна на ЕС с оглед на констатацията в доклада относно върховенството на закона за 2020 г., че в някои държави членки няма въведена система за гарантиране на прозрачността на собствеността върху медиите или за преодоляване на пречките пред ефективното публично оповестяване на такава собственост. Поради това ЕИСК насърчава Комисията да предложи своето разбиране за това кои са участниците, извършващи дейност на медийните пазари, и кои предпазни мерки и условия благоприятстват плурализма, както и да наблюдава концентрацията на мрежи за разпространение и посредниците, които оказват все по-голямо влияние или определят условията за достъп до медиите и съдържанието, както и техния характер. Обществените консултации относно Плана за действие за европейската демокрация също така показаха, че се спазва налагането на ясни задължения на всички медии и медийни дружества да публикуват подробна информация за тяхната собственост. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | ЕИСК изразява загриженост относно продължаващите опити в няколко държави членки да се използва трудната ситуация, породена от COVID-19, която отслаби медийния сектор, за да се атакува свободата на печата посредством злонамерени, дискриминационни и дори репресивни действия. ЕИСК призовава Комисията да работи заедно с държавите членки за преодоляване на несъответствията, установени в доклада относно върховенството на закона, по отношение на правилата за разпространение на държавната реклама в медиите. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | ЕИСК призовава Комисията да проучи механизмите, използвани за финансиране на медийния плурализъм и за подкрепа на иновациите, журналистите на свободна практика и местните медии. Може да се помисли за оценка на прилагането и ефективността на „сродното“ право на издателите на публикации в пресата в Директивата относно цифровия единен пазар. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Предвид факта, че крайният срок за въвеждане на Директивата за аудиовизуалните медийни услуги от държавите членки беше 19 септември 2020 г., ЕИСК настоява Комисията да гарантира, че в Плана за действие за европейската демокрация е отразена оценката на този процес, и призовава държавите членки бързо да въведат тази директива. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | ЕИСК настоява Комисията да анализира възможността да се разреши стриймингът на обществени медии, произвеждан безплатно за всички държави членки, включително, наред с другото, чрез кабелни мрежи и доставчици на стрийминг. Това би била ясна стъпка към многоезичие, по-добро разбиране и сътрудничество и би доближило ЕС до едно общо публично пространство посредством обединяване на хората в многообразието и плурализма. |
| --- | --- |

5.2.7.

5.3.   По отношение на борбата с дезинформацията

| 5.3.1. | ЕИСК изразява съгласие с поставения акцент върху борбата с дезинформацията (част 4) и счита, че е важно да се укрепи сътрудничеството между държавите членки за борба с дезинформацията. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | ЕИСК подчертава значението на законодателния акт за цифровите услуги (параграф 4.2) по отношение на надзора, отчетността и прозрачността на онлайн платформите и подкрепя изготвянето на механизъм за регулиране за предотвратяването на дезинформация. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | ЕИСК счита, че предвид значението на образованието в областта на демокрацията за качеството на демократичния живот (параграф 4.3), Планът за действие за европейската демокрация следва да бъде много по-амбициозен в тази област и да поставя цели и целеви стойности за подпомагане на иновативни проекти и финансиране на инициативи на гражданското общество в тази сфера. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Механизмите на ЕС следва да подкрепят по-добре сътрудничеството между съответните регулаторни органи за намаляване на риска от разпространение на дезинформация чрез регистрирани в ЕС канали за пропаганда. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | От платформите за онлайн реклама следва да се изисква да представят ежегодни доклади за прозрачност — в идеалния случай на специално определен независим одитен орган. Ежегодните доклади за прозрачност биха могли да включват подробна информация и разяснения относно политики и вътрешни процеси за борба с дезинформацията, критерии за преминаване напред или назад в класирането, механизми за подбор и представяне на съдържание, както и политики за таргетиране и доставяне на реклами, политики относно показването на „точна“ информация (напр. за COVID-19 и за избори) и механизми за обжалване за съдържание, което е премахнато неправомерно. Един независим одитен орган може да бъде под формата на орган на равнището на ЕС, съставен от национални надзорни органи, нов орган на ЕС за одитиране на платформи на социалните медии. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Тъй като в законодателния акт за цифровите услуги е предвидена възможност за преодоляване на асиметрията между власт и информация от пазачи на цифровия информационен вход като Google и Facebook, които имат основно влияние върху демокрацията, Планът за действие за европейската демокрация следва да осигури основан на права подход към законодателния акт за цифровите услуги. |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.3.7. | Създателите на политики в ЕС трябва да гарантират, че са защитени принципите на свобода на словото, като същевременно приемат законодателство за борба с дезинформацията. По-конкретно, използването на наказателното право за борба с широкомащабната дезинформация поражда риск от създаването на опасно пространство за нарушаване на правата на човека под формата на спонсорирано от държавата сплашване и необосновано преследване на хора с критично мнение. |
| --- | --- |

5.3.7.

6.   Предложение за създаване на четвърти стълб в Плана за действие за европейската демокрация: „Насърчаване на активно и демократично участие извън рамките на изборите“

6.1.   Контекст

| 6.1.1. | ЕИСК счита, че за да се даде дължимата тежест на една ясна стратегия относно активното гражданство в Плана за действие за европейската демокрация, в него трябва да се създаде конкретен стълб. Комитетът счита това за изключително важно за гарантирането на по-безпроблемно възстановяване от настоящата криза и за проправянето на пътя за по-устойчива и стабилна демокрация в Европа. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Този нов стълб следва да включва насърчаването на социалния диалог, колективното договаряне и гражданския диалог. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | С Договора за Европейския съюз се въвежда важно нововъведение: идеята за гражданско участие в член 11. Повече от 10 години след влизането му в сила обаче възможностите за участие на гражданите в решения извън рамките на изборите все още са далеч по-малко от нуждите, което често води до двойно неудовлетворение — от самите политики и от липсата на възможности за оказване на влияние върху решенията. Във връзка с това ЕИСК припомня своята позиция, изразена в становище SOC/423 (11), че е изключително важно да се разработят предложения за конкретни действия, за да могат институциите на ЕС да предприемат необходимите инициативите относно определянето на подходящите мерки за прилагането на член 11, параграфи 1 и 2 от ДЕС. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Също така в член 152 от Договора за функционирането на Европейския съюз се посочва, че ЕС трябва да играе роля за признаването и насърчаването на ролята на социалните партньори. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Във връзка с това ЕИСК предлага създаването на четвърти стълб в Плана за действие за европейската демокрация — „Насърчаване на активно и демократично участие извън рамките на изборите“ — който се очертава в настоящото становище. |
| --- | --- |

6.1.5.

6.2.   Насърчаване на култура на активно участие

| 6.2.1. | Създаване на отворена и благоприятстваща среда за гражданско общество в Европа






  — | Гражданското пространство следва да представлява конкретен стълб/раздел от доклада относно върховенството на закона и следва да му бъде обърнато повече внимание, като тов включва задълбочена оценка на гражданското пространство във всяка държава членка, при която се вземат предвид различните му компоненти, тяхната взаимосвързаност и въздействието им върху политическата система и върху върховенството на закона, |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

—

Гражданското пространство следва да представлява конкретен стълб/раздел от доклада относно върховенството на закона и следва да му бъде обърнато повече внимание, като тов включва задълбочена оценка на гражданското пространство във всяка държава членка, при която се вземат предвид различните му компоненти, тяхната взаимосвързаност и въздействието им върху политическата система и върху върховенството на закона,

| — | Комисията следва да разработи — въз основа на съществуващото международно право (12) и по-подробните насоки (13) и в сътрудничество с гражданското общество — набор от насоки за опазване и насърчаване на гражданското пространство в ЕС и в неговите държави членки; това следва да включва (1) свободата на сдружаване; (2) правото на извършване на дейност без държавна намеса; (3) свободата на изразяване на мнение; (4) правото на сътрудничество и комуникация; (6) правото на свобода на мирно събиране; (7) правото на търсене и осигуряване на ресурси; (8) задължението за държавна закрила; (9) академичната свобода и (10) благотворителната дейност; важно е да се направи оценка на възможните отрицателни странични ефекти от новото и от действащото законодателство и неговото прилагане (т.е. законодателството относно изпирането на пари и прозрачността следва да бъде пропорционално и основано на риска), |
| --- | --- |

—

Комисията следва да разработи — въз основа на съществуващото международно право (12) и по-подробните насоки (13) и в сътрудничество с гражданското общество — набор от насоки за опазване и насърчаване на гражданското пространство в ЕС и в неговите държави членки; това следва да включва (1) свободата на сдружаване; (2) правото на извършване на дейност без държавна намеса; (3) свободата на изразяване на мнение; (4) правото на сътрудничество и комуникация; (6) правото на свобода на мирно събиране; (7) правото на търсене и осигуряване на ресурси; (8) задължението за държавна закрила; (9) академичната свобода и (10) благотворителната дейност; важно е да се направи оценка на възможните отрицателни странични ефекти от новото и от действащото законодателство и неговото прилагане (т.е. законодателството относно изпирането на пари и прозрачността следва да бъде пропорционално и основано на риска),

| — | Комисията следва да предвиди лица, които да отговарят за гражданския диалог, и да насърчи държавите членки да укрепят структурите за граждански диалог, като подкрепят създаването им там, където такива все още не съществуват, чрез мобилизиране на европейски фондове, |
| --- | --- |

—

Комисията следва да предвиди лица, които да отговарят за гражданския диалог, и да насърчи държавите членки да укрепят структурите за граждански диалог, като подкрепят създаването им там, където такива все още не съществуват, чрез мобилизиране на европейски фондове,

| — | Програмата „Граждани, равенство, права и ценности“ следва да бъде достъпна за организациите на гражданското общество на европейско, национално и местно равнище във всички държави членки, включително за активисти в сферата на правата на човека, желаещи да популяризират и опазват основните ценности на ЕС. Финансирането по тази програма следва да покрива оперативни разходи, както и съдебни спорове, изграждане на капацитет, надзорни дейности и сътрудничество на равнището на ЕС, |
| --- | --- |

—

Програмата „Граждани, равенство, права и ценности“ следва да бъде достъпна за организациите на гражданското общество на европейско, национално и местно равнище във всички държави членки, включително за активисти в сферата на правата на човека, желаещи да популяризират и опазват основните ценности на ЕС. Финансирането по тази програма следва да покрива оперативни разходи, както и съдебни спорове, изграждане на капацитет, надзорни дейности и сътрудничество на равнището на ЕС,

| — | Програмата „Еразъм+“ следва да предвижда възможност за обмен между организациите на гражданското общество и социалните партньори с цел взаимно обучение и обмен на добри практики. |
| --- | --- |

—

Програмата „Еразъм+“ следва да предвижда възможност за обмен между организациите на гражданското общество и социалните партньори с цел взаимно обучение и обмен на добри практики.

| 6.2.2. | Образованието в областта на демократичното гражданство и правата на човека следва да бъде приоритет за ЕС.






  — | Гражданското образование (включително медийната грамотност) на всички равнища, както формално, така и неформално, включено в учебната програма или като извънкласни занимания, във всички държави членки е важна предпоставка за активно гражданство и гражданска ангажираност. Гражданското образование е ключов инструмент в усилията за борба с антидемократичните тенденции, за популяризиране на европейските ценности и за преодоляване на настоящите разделения, |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

—

Гражданското образование (включително медийната грамотност) на всички равнища, както формално, така и неформално, включено в учебната програма или като извънкласни занимания, във всички държави членки е важна предпоставка за активно гражданство и гражданска ангажираност. Гражданското образование е ключов инструмент в усилията за борба с антидемократичните тенденции, за популяризиране на европейските ценности и за преодоляване на настоящите разделения,

| — | Тъй като сегашните практики се различават значително в целия ЕС, следва да бъде изготвен отделен набор от минимални стандарти или препоръки въз основа на Хартата на Съвета на Европа за образование за демократично гражданство и образование по правата на човека CM/Rec (2010) 7, |
| --- | --- |

—

Тъй като сегашните практики се различават значително в целия ЕС, следва да бъде изготвен отделен набор от минимални стандарти или препоръки въз основа на Хартата на Съвета на Европа за образование за демократично гражданство и образование по правата на човека CM/Rec (2010) 7,

| — | Културата на активно гражданство изисква специално внимание, за да се гарантира, че нито един гражданин на ЕС не е изключен и не е изложен на риск от изключване или дискриминация поради незачитане на неговите политически или социално-икономически права. |
| --- | --- |

—

Културата на активно гражданство изисква специално внимание, за да се гарантира, че нито един гражданин на ЕС не е изключен и не е изложен на риск от изключване или дискриминация поради незачитане на неговите политически или социално-икономически права.

6.3.   Даване на възможност на гражданите и техните организации да участват реално в процесите на вземане на решения

| 6.3.1. | ЕС и неговите държави членки следва да подкрепят мобилизирането на гражданите по места и да им дават възможност- да изразяват мнение в цялото им многообразие, като прилагат на практика своето „право на участие в демократичния живот на Съюза“, залегнало в член 10 от ДЕС. ЕС и неговите държави членки следва да предоставят на гражданите средствата за участие в „открит, прозрачен и редовен диалог с представителните сдружения и гражданското общество“ (член 11от ДЕС). ЕИСК следва да изготвя ежегоден доклад по този въпрос. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Гражданите и техните организации следва да участват пълноценно във формирането на политиките на ЕС. Следва да се гарантира солиден баланс между приноса на различните заинтересовани страни чрез преразглеждане на методологията за консултации с цел включване на повече организации на гражданското общество и социални организации на равнището на ЕС и на национално равнище и чрез използване на потенциала на Европейската гражданска инициатива за определянето на дневния ред от гражданите. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Разпоредбата в член 11 от ДЕС за „открит, прозрачен и редовен диалог с представителните сдружения и гражданското общество“ във всички области на политиката на ЕС следва да се прилага изцяло. Комисията следва да инициира междуинституционално споразумение относно гражданския диалог с европейското гражданско общество. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Следва да се гарантира значимо и приобщаващо участие на гражданското общество в Конференцията за бъдещето на Европа във връзка с Плана за действие за европейската демокрация като възможност за обсъждане на начина, по който могат да бъдат подсилени демократичните процеси и активната гражданска ангажираност. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | От държавите членки следва да бъде поискано в плановете им в рамките на многогодишната финансова рамка да разпределят достатъчно ресурси за финансиране на гражданския диалог и за повишаване на капацитета на ОГО за участие във вземането на решения. Комисията следва да включи гражданското участие/гражданската демокрация сред хоризонталните приоритети на своите специфични за всяка държава препоръки. |
| --- | --- |

6.3.5.

| 6.3.6. | Следва да бъде създадена ежегодна проява, обединяваща представители на институциите на ЕС на най-високо равнище и представителни организации/сдружения на гражданското общество, както и представители на секторните диалози и на местните, регионалните, националните и микрорегионалните диалози (транснационални и политики за съседство) за обмен на най-добрите практики и за изготвяне на ежегоден план за укрепване на демокрацията, участието и гражданския диалог. Комисията и ЕИСК следва да играят водеща роля в този процес като организатори. |
| --- | --- |

6.3.6.

6.4.   Укрепване на структурите за подпомагане на социалния диалог и колективното договаряне

| 6.4.1. | Съществува необходимост от действия за насърчаване на демокрацията чрез икономическо и социално сближаване, включително чрез насърчаване на демокрацията на труда. Демокрацията е атакувана също и на това равнище, а пандемията повдигна важни въпроси, които трябва да бъдат разгледани бързо. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Социалният диалог и колективното договаряне са сред най-добрите примери за демократично функциониране. Диалогът между организациите, представляващи своите собствени интереси и ценности, е структурирано пространство за обсъждане и водене на преговори по въпроси от общо значение, макар и с различни интереси. Взаимното признаване и зачитане между партньори и рационалното търсене на решения на ситуации, проблеми и конфликти са основните елементи на една демократична култура. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Този стълб следва да включва мерки, които да насърчават тези принципи, като например:






  — | спазване на конвенциите на МОТ от всички държави членки, по-специално основните конвенции, които се отнасят за свободната дейност на профсъюзите, |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

—

спазване на конвенциите на МОТ от всички държави членки, по-специално основните конвенции, които се отнасят за свободната дейност на профсъюзите,

| — | структуриран процес на информация, консултации и изслушване и окончателен доклад от този процес за всички законодателни инициативи на равнището на държавите членки, |
| --- | --- |

—

структуриран процес на информация, консултации и изслушване и окончателен доклад от този процес за всички законодателни инициативи на равнището на държавите членки,

| — | подкрепа за укрепването и, когато е необходимо, създаването на икономически и социални съвети, |
| --- | --- |

—

подкрепа за укрепването и, когато е необходимо, създаването на икономически и социални съвети,

| — | определяне на равнището на Комисията — и след приемане от европейските социални партньори — на висш европейски служител, отговарящ за насърчаването и наблюдаването на социалния диалог в държавите членки и в ЕС, който да може д поеме и задълженията за подкрепа н социлния диалог, ако след консултация организациите н гражданското общество се съгласят с това, |
| --- | --- |

—

определяне на равнището на Комисията — и след приемане от европейските социални партньори — на висш европейски служител, отговарящ за насърчаването и наблюдаването на социалния диалог в държавите членки и в ЕС, който да може д поеме и задълженията за подкрепа н социлния диалог, ако след консултация организациите н гражданското общество се съгласят с това,

| — | организиране на всеки две години на среща на високо равнище за тристранен социален диалог (европейски социални партньори, Комисия и държави членки) за насърчаване и наблюдение на социалния диалог на европейско равнище и на равнището на държавите членки, |
| --- | --- |

—

организиране на всеки две години на среща на високо равнище за тристранен социален диалог (европейски социални партньори, Комисия и държави членки) за насърчаване и наблюдение на социалния диалог на европейско равнище и на равнището на държавите членки,

| — | приемане на мярка за насърчаване на колективното договаряне в областта на обществените поръчки и достъпа до публични средства, включително европейски средства, изискваща възлагащите работодатели да сключват колективно споразумение или до изготвянето на такова споразумение да осигуряват висококачествени работни места въз основа на приложимите правни регламенти, следвйки приложивото назионално законодателство и практиката, произтичаща от споразуменията между социалните партньори и правителствата на национално равнище. Това ще предотврати социалния дъмпинг и ще осигури лоялна конкуренция, |
| --- | --- |

—

приемане на мярка за насърчаване на колективното договаряне в областта на обществените поръчки и достъпа до публични средства, включително европейски средства, изискваща възлагащите работодатели да сключват колективно споразумение или до изготвянето на такова споразумение да осигуряват висококачествени работни места въз основа на приложимите правни регламенти, следвйки приложивото назионално законодателство и практиката, произтичаща от споразуменията между социалните партньори и правителствата на национално равнище. Това ще предотврати социалния дъмпинг и ще осигури лоялна конкуренция,

| — | приемане на програми за обучение на представители на социалните партньори за насърчаване на социалния диалог и колективното договаряне. |
| --- | --- |

—

приемане на програми за обучение на представители на социалните партньори за насърчаване на социалния диалог и колективното договаряне.

Брюксел, 10 юни 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стp. 39.

1

(2)  Преамбюла на Договора за Европейския съюз.

2

(3)  ОВ C 202, 7.6.2016 г., стр. 389.

3

(4)  Вж. по-специално становищата ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 24; ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 39; ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 16.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_bg.pdf

5

(6)  Венецианска комисия (2020 г.), Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights [Междинен доклад относно мерките, предприети от държавите — членки на ЕС, в резултат на кризата с COVID-19, и тяхното въздействие върху демокрацията, принципите на правовата държава и основните права, приет от Венецианската комисия на нейната 124-та пленарна сесия (проведена онлайн на 8—9 октомври 2020 г.) https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e.

6

Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights

(7)  COM(2020) 790 final.

7

(8)  OB C 429, 11.12.2020. г., стр. 187.

8

(9)  Както е посочено в съобщението, по-специално в Бележка под линия 17.

9

(10)  Заключения — параграф 1.7 от Становището (ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 89).

10

(11)  ОВ C 11, 15.1.2013 г., стр. 8.

11

(12)  ОССЕ/БДИПЧ, Guidelines on the Freedom of Association (Насоки относно свободата на сдружаване).

12

Guidelines on the Freedom of Association

(13)  Европейска конвенция за правата на човека, Харта на основните права на Европейския съюз.

13

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/66

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/794 по отношение на сътрудничеството на Европол с частноправни субекти, обработването на лични данни от Европол в подкрепа на наказателни разследвания и ролята на Европол в областта на научните изследвания и иновациите“

(COM(2020) 796 final — 2020/0349 (COD)

(2021/C 341/10)

| Докладчик: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Докладчик:

Philip VON BROCKDORFF

| Консултация | Европейска комисия, 24.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 26.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 233/2/3 |

Консултация

Европейска комисия, 24.2.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

26.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

233/2/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за укрепване на мандата на Европол, доколкото с него се подобряват гаранциите за защита на данните и научноизследователския капацитет. Това ще спомогне за засилване на борбата с организираната престъпност и терористичната дейност и ще укрепи оперативното полицейско сътрудничество в държавите — членки на ЕС, с цел защита на нашите граждани. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приветства и предложеното сътрудничество от страна на Европол с трети държави, с което се дава възможност за сътрудничество с частноправни субекти или оператори, по-специално по отношение на обмена на данни. ЕИСК смята, че частните оператори трябва да разполагат със звено за контакт на равнището на ЕС, на което биха могли да докладват информация, която би могла да бъде от значение за наказателни разследвания. С предложението на Комисията този пропуск ще бъде преодолян. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства и предложението на Комисията, тъй като то има за цел да подпомогне органите за превенция на престъпността да намират новаторски решения за борба с международната престъпност и да не изостават от промените в средата. Освен това чрез предложението ще се развият компетентността и научноизследователският капацитет на Европол и националните правоприлагащи органи. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава, че за да се укрепи капацитетът на Европол, следва да се отдаде приоритет на трансграничните разследвания, особено в случаи на сериозни атаки срещу лица, подаващи сигнали за нередности, и разследващи журналисти, които играят съществена роля за разкриването на корупция, измами, лошо управление и други нарушения в публичния и частния сектор. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита също така, че няма опасения по отношение на защитата на неприкосновеността на личния живот и основните права при обработването на данни. Напротив, актуалното и хармонизирано законодателство ще даде възможност за по-ефективно разглеждане на въпросите, свързани със защитата на данните, като същевременно се постигне баланс между изискванията за сигурност на отделните държави членки и на ЕС. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Понастоящем Европол не е в състояние да предоставя на правоприлагащите органи в държавите членки пряко и в реално време информация за престъпни дейности с произход от трети държави или международни организации. Следователно измененията в предложението имат за цел да преодолеят този пропуск в сигурността и да създадат нова категория сигнали, която да се използва изключително от Европол при определени обстоятелства. Затова ЕИСК приветства създаването на нова категория сигнали в подкрепа на Шенгенската информационна система. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Укрепването на правомощията и ресурсите на Европол представлява ангажимент за ефикасност, тъй като мащабът позволява усилията да бъдат ефективни от гледна точка на разходите. ЕИСК смята, че предложеното увеличение на бюджета на Европол е положителна реакция за допълнителната защита на гражданите на ЕС, както и за засилване на сътрудничеството между Европол и националните правоприлагащи агенции. ЕИСК обаче очаква това увеличение да бъде отразено в броя на оперативните служители на Европол и повишена организационна ефективност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Като цяло ЕИСК смята, че предложенията са стъпка в правилната посока поради това, че разширяват ролята на Европол при реагирането на променящи се ситуации. В своята работа обаче Европол все още ще разчита в голяма степен на дейностите и действията на държавите членки и на данните, събрани от националните правоприлагащи агенции. Следователно, и най-вече в контекста на една все по-глобализирана среда, може би е уместно да се запитаме дали не е настъпил моментът да позволим на Европол да действа по своя собствена инициатива. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | В този контекст ЕИСК смята още, че в бъдеще може да бъде необходимо да се предприемат по-смели стъпки за разширяване на мандата и обхвата на Европол. Както се признава в предложенията, организираната престъпност все повече се усложнява, а транснационалният характер на най-опасните престъпни мрежи става все по-изразен. Поради непрекъснатото развитие на организираната престъпност ще бъде необходимо мандатът на Европол да се адаптира, за да се превърне в агенция — централен участник в европейската сигурност с още по-голяма тежест. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ето защо ЕИСК препоръчва в определен момент да се извърши независим преглед на ролята и отговорностите на Европол. Освен това при този преглед ще се проучи по какъв начин националните практики за правоприлагане и процеси за събиране на данни оказват въздействие върху предоставяните от Европол анализи. При подобен преглед ще се отчетат и възгледите на гражданското общество и социалните партньори, както и на другите заинтересовани страни, имащи отношение към въпроса. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Предложение на Европейската комисия

| 2.1. | В отговор на нарастващите заплахи за сигурността, по-специално на тези, произтичащи от престъпни организации, на 9 декември 2020 г., Европейската комисия публикува предложение за регламент за изменение на Регламент (ЕС) 2016/794 по отношение на сътрудничеството на Европол с частноправни субекти, обработването на лични данни от Европол в подкрепа на наказателни разследвания и ролята на Европол в областта на научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | С предложението се прави опит да се разгледат следните основни въпроси:






  i) | да се даде възможност на Европол да си сътрудничи ефективно с частноправни субекти; |
| --- | --- | --- |

2.2.

i)

да се даде възможност на Европол да си сътрудничи ефективно с частноправни субекти;

| ii) | да се даде възможност на Европол да подкрепя държавите членки при анализа на големи и сложни набори от данни (големи информационни масиви); |
| --- | --- |

ii)

да се даде възможност на Европол да подкрепя държавите членки при анализа на големи и сложни набори от данни (големи информационни масиви);

| iii) | да се даде възможност на Европол да поиска от компетентните органи на държава членка да започнат, проведат или координират разследване на престъпление, което засяга общ интерес, обхванат от политика на Съюза, независимо от трансграничното измерение на престъплението. |
| --- | --- |

iii)

да се даде възможност на Европол да поиска от компетентните органи на държава членка да започнат, проведат или координират разследване на престъпление, което засяга общ интерес, обхванат от политика на Съюза, независимо от трансграничното измерение на престъплението.

| 2.3. | Освен това Комисията смята, че е необходимо да се укрепи сътрудничеството на Европол с Европейската прокуратура, както и с трети държави. Ще бъдат укрепени и ролята на Европол в областта на научните изследвания и иновациите, приложимата за нея уредба за защита на данните и парламентарният контрол върху нея. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Що се отнася за засиленото сътрудничество с частноправни субекти, в предложението се определят правила Европол да обменя лични данни с частноправни субекти (за да може агенцията да получава лични данни от тях), да ги информира за липсваща информация и да изисква от държавите членки да поискат от други частноправни субекти да споделят допълнителна информация. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | С правилата се въвежда и възможността Европол да действа като технически канал за обмен между държавите членки и частноправните субекти. За да се подобри реакцията при кризи, други правила ще уреждат подкрепата на държавите членки при предотвратяването на широкомащабното разпространение чрез онлайн платформи на терористично съдържание (свързано с настоящи или скорошни събития, показващо увреждане на живота или физическата неприкосновеност или призоваващо към непосредствено увреждане на живота или физическата неприкосновеност). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | За да се даде възможност за обработване на големи и сложни набори от данни, Комисията възнамерява да въведе възможността да бъде извършван предварителен анализ на личните данни единствено с цел да се определи дали попадат в различните категории субекти на данни и дали са свързани с престъпление. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | За да се подкрепят ефективно наказателните разследвания в държавите членки или на Европейската прокуратура, в някои случаи Европол ще може да обработва данни, които националните органи или Европейската прокуратура са придобили в контекста на наказателни разследвания — в съответствие с процесуалните изисквания и гаранциите, приложими съгласно националното наказателно право. За тази цел Европол ще може да обработва (и да ги съхранява при поискване) всички данни, съдържащи се в дадено следствено досие, предоставено от държавата членка или от Европейската прокуратура, за срока на подкрепата от агенцията за това конкретно наказателно разследване. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Също така Комисията предлага да бъде създадена нова категория сигнали на Шенгенската информационна система. Това предложение се основава на факта, че Европол не е в състояние да предоставя на правоприлагащите органи в държавите членки пряко и в реално време информация за престъпните дейности с произход от трети държави или международни организации относно лица, които са заподозрени или осъдени за престъпления и терористични посегателства. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | От гледна точка на бюджета според преценката, представена в предложението, в многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. ще бъде необходимо да се предвиди допълнителен бюджет от приблизително 180 милиона евро и близо 160 допълнителни длъжности. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Пред сигурността на Европа във всички нейни области на дейност — било частни или публични — стоят постоянно променящи се и все по-сложни заплахи. Цифровата трансформация, авангардните технологии и лекотата, с която престъпниците могат да извършват престъпни дейности чрез интернет, ускориха престъпните дейности в Европа и по света, като броят на киберпрестъпленията се увеличава експоненциално. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Тероризмът също продължава да бъде значителна заплаха за свободата и начина на живот в ЕС и на неговите граждани. Кризата с COVID-19 засили тези заплахи, като престъпните организации се възползваха от кризата и адаптираха начина си на действие или развиха нови престъпни дейности. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Поради тези променящи се заплахи за сигурността се изисква за работата на националните правоприлагащи органи да бъде предоставяна ефективна подкрепа от равнището на ЕС. Тези заплахи се разпростират отвъд границите, обхващат различни видове престъпления и се проявяват в организирани престъпни групи, които участват в широк спектър от престъпни дейности. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | С оглед на това развитие действията само на национално равнище не са достатъчни за справяне с транснационалните предизвикателства в областта на сигурността и правоприлагащите органи на държавите членки все по-често използват подкрепата и експертния опит, които Европол — агенцията на ЕС за сътрудничество в областта на правоприлагането, предоставя в борбата с тежката престъпност и тероризма. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Европол е централната организация, предоставяща подкрепа от равнището на ЕС към държавите членки в борбата с тежката престъпност и тероризма. Агенцията предоставя на националните правоприлагащи органи подкрепа и експертен опит в предотвратяването и борбата с тежката престъпност, засягаща две или повече държави членки, тероризма и формите на престъпност, засягащи общ интерес, който е предмет на политика на ЕС. След влизането в сила на Регламента за Европол от 2016 г. значително се промени оперативното значение на задачите на агенцията и нейната оперативна подкрепа продължи да се увеличава, като понастоящем Европол участва в почти всяко мащабно разследване за борба с тероризма в ЕС. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | На фона на постоянно променящите се и сложни трансгранични заплахи за сигурността, с размиващите се граници между физическия и цифровия свят, както и оставащата висока заплаха от тероризъм в Европа, укрепването на капацитета, способностите и инструментите на Европол за ефективна подкрепа на държавите членки в борбата с тежката престъпност и тероризма се счита за похвална и навременна реакция. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за укрепване на мандата на Европол, тъй като предложението има за цел да донесе по-добри гаранции за защита на данните и да повиши ролята на Европол по отношение на научните изследвания. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК приветства и предложеното оперативно сътрудничество с трети държави, с което се дава възможност за сътрудничество с частноправни субекти, по-специално по отношение на обмена на данни. ЕИСК не счита, че предложението, което дава възможност за сътрудничество с частноправни субекти, е непропорционално. Напротив, ЕИСК преценява, че предложението е много необходимо предвид постоянното развитие на международната престъпност през интернет и мобилни устройства. Престъпните организации все по-често използват трансгранични услуги, предлагани от частноправни субекти, за да комуникират и извършват незаконни дейности. В момента обаче частните оператори не разполагат със звено за контакт на равнището на ЕС, на което биха могли да докладват информация, която би могла да бъде от значение за наказателно разследване. Това предложение има за цел да се преодолее този пропуск. На практика законодателното изменение ще позволи на Европол да действа като звено за контакт и да проучи по централизиран начин престъплението или случая, който се разследва от държавата(ите) членка(и). Тази договореност позволява да се развие необходимото сътрудничество между Европол и частноправните субекти. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | В измененията се предлага Европол да играе ключова роля в подпомагането на държавите членки да разработват нови технологични решения, основани на изкуствения интелект, които биха били от полза за националните правоприлагащи органи в целия ЕС. Идентифицирането на иновативни решения е важна част от борбата с международната престъпност, за да се гарантира, че органите за предотвратяване на престъпността вървят в крак с променящата се обстановка. Това може да се постигне единствено чрез координирани научни изследвания. Поради това ЕИСК подкрепя активната роля на Европол в предоставянето на централизирана подкрепа на правоприлагащите органи в държавите членки при i) идентифицирането на иновации и ii) при развиването на компетентностите и способностите на тези органи чрез използване на технологии и иновации, разработени в рамките на самия ЕС, вместо да се прибягва до решения в областта на сигурността с произход от трети държави. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Що се отнася до защитата на данните на физическите лица, промените имат за цел ефективно да гарантират пълното зачитане на защитата на неприкосновеността на личния живот и основните права при обработването на различни видове данни. Освен това ЕИСК счита, че обработването на лични данни вече е много строго регулирано и че поради това няма въпроси, които да се откроят. Напротив, актуалното и хармонизирано законодателство ще даде възможност за по-ефективно разглеждане на въпросите, свързани със защитата на данните, като същевременно се постигне баланс между изискванията за сигурност на отделните държави членки и на ЕС в неговата цялост. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК отбелязва още, че понастоящем Европол не е в състояние да предоставя на правоприлагащите органи в държавите членки пряко и в реално време информация за престъпните дейности с произход от трети държави или международни организации относно лица, които са заподозрени или осъдени за престъпни и терористични посегателства. Поради това предложението на Комисията има за цел да преодолее този пропуск в сигурността. ЕИСК приветства това, както и създаването на нова категория сигнали, която да се използва изключително от Европол в конкретни и добре определени случаи. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита обаче, че в бъдеще може да бъде необходимо Комисията да предприеме още по-смели стъпки за разширяване на мандата и обхвата на Европол. Както се признава в предложенията, престъпността се променя и транснационалният характер на най-опасните престъпни мрежи става все по-изразен. Ето защо сътрудничеството между европейските държави и полицейските сили е важно. От съществено значение е с течение на времето мандатът на Европол да се адаптира, за да се превърне агенцията в централен участник в европейската сигурност с още по-голяма тежест. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК подчертава, че за да се укрепи капацитетът на Европол, следва да се отдаде приоритет на трансграничните разследвания, особено в случаи на сериозни атаки срещу лица, подаващи сигнали за нередности, и разследващи журналисти, които играят съществена роля за разкриването на корупция, измами, лошо управление и други нарушения в публичния и частния сектор. Това мнение съответства на резолюцията на Европейския парламент от юли 2020 г., в която се говори за по-силен мандат, за да се даде възможност на Европол да поиска започване на трансгранични разследвания в случаи на сериозни нападения срещу лица, сигнализиращи за нередности, и разследващи журналисти (1). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че укрепването на правомощията на Европол предполага ангажимент за ефикасност, тъй като мащабът позволява усилията да бъдат разходно ефективни. Допълнителното укрепване на мандата на Европол и увеличаването на нейните ресурси са необходими, за да може европейското общество да се чувства и да бъде защитено. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Под допълнителното укрепване на мандата на Европол ЕИСК разбира допълнително укрепване на координацията между националните правоприлагащи агенции и Европол, като последната се утвърди като център за анализ и иновации. Във връзка с това предложеното законодателство се разглежда като стъпка в правилната посока Координацията между Европол и държавите членки е ключова за всичко това и предложенията предоставят солидна основа за засилено сътрудничество. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Престъпната дейност обаче не признава граници и в една все по-глобализирана среда ЕИСК поставя въпроса дали не е настъпил моментът да позволим на Европол да действа по своя собствена инициатива. Трябва ли Европол да има право да започва разследвания и активно да извършва дейности по правоприлагане в държавите членки? Понастоящем това не е позволено, но промените в престъпната дейност може да наложат дебат относно това дали Европол следва да започва по-широкомащабни наказателни разследвания. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Както беше посочено, предложенията са стъпка в правилната посока поради това, че разширяват ролята на Европол при реагирането на променящи се ситуации, но в работата си Европол ще продължи да разчита в голяма степен на дейностите и действията на държавите членки и на събраните данни от националните правоприлагащи агенции. Поради това ЕИСК счита, че би било от голямо значение да се извърши независим преглед на ефективността на Европол при изпълнението на неговите задачи и дейности (което до голяма степен зависи и от ефективността на националните правоприлагащи органи). При този преглед, който евентуално би могъл да се проведе от малка група пенсионирани висши служители на съдебната власт и полицейската служба, ще се разгледа и по какъв начин националните практики за правоприлагане и събиране на данни се отразяват върху изготвяните от Европол анализи и оценки и как от своя страна това се отразява върху дейността на националните правоприлагащи органи. Освен това при подобен преглед ще бъде необходимо да се вземат предвид възгледите на гражданското общество, социалните партньори и съответните заинтересовани страни, по-специално на тези групи и лица, чийто живот може да бъде неправомерно или неоправдано засегнат от дейностите на правоприлагащите органи. |
| --- | --- |

4.11.

Брюксел, 9 юни 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Резолюция на Европейския парламент от 10 юли 2020 г. относно всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма (2020/2686 (RSP).

1

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/71

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Стратегията на ЕС за Съюза на сигурност“

(COM(2020) 605 final)

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Програма за борба с тероризма за ЕС: предвиждане, предотвратяване, защита, ответни действия“

(COM(2020) 795 final)

(2021/C 341/11)

Докладчик:
  Ákos TOPOLÁNSZKY

| Консултация | Европейска комисия, 24.2.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 26.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 234/1/3 |

Консултация

Европейска комисия, 24.2.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

26.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

234/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства и подкрепя стратегическата програма за защита на сигурността на гражданите на ЕС срещу рисковете от тероризъм, предложена в контекста на Стратегията на ЕС за Съюза на сигурност (1), и изразява съгласие с необходимостта от силна и амбициозна политика за борба с тероризма. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Същевременно Комитетът подчертава, че постигането на тази цел трябва да се основава на признаването и пълното зачитане на правните основания на международното и европейското право, които защитават и утвърждават нашето плуралистично общество, общи ценности и европейски начин на живот. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че новата програма е важна и навременна, и като цяло подкрепя съдържанието ѝ и поставения акцент върху концепцията за устойчивост. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът подчертава колко е важно да се използват съвременни технологични инструменти, но същевременно изтъква необходимостта да се гарантира, че тяхното използване е ограничено в рамките на принципите на правовата държава и основните права. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът счита, че програмата създава съгласувана рамка за действие, насочена предимно към институциите и органите със специализирани задачи, които са от първостепенно значение за предотвратяването и борбата с терористичната заплаха. В разглеждания документ обаче не се предвижда подходящо участие на представителите на местните общности, гражданските сдружения и сдруженията на жертвите, организациите на гражданското общество и синдикатите, религиозните общности, академичните среди и частните партньори в усилията за решаване на проблема. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че е необходимо преди всичко да се предотвратяват и елиминират рисковете и напрежението, а не впоследствие да се търси решение на нежеланите им последици, със съответната висока социална цена, до която това води. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Комитетът подчертава значението на проучванията и оценката на заплахата с оглед на това да се избегне въвеждането на механизми, които биха могли неоправдано да подкопаят основните права. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Той изтъква ролята на държавите членки и необходимостта те да развиват полезни взаимодействия в рамките на устойчивото изпълнение на програмата. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | За да се предприемат ефективни действия в отговор на тероризма, е жизненоважно да се разберат индивидуалните и социалните причини за тероризма с помощта на научни познания, а не да се прибягва само до политически ответни мерки. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Що се отнася до предотвратяването, ЕИСК изтъква значението на активното участие на гражданското общество и неговите организации, както и на социалните партньори, които досега не бяха използвани пълноценно. Във връзка с това счита, че особено полезна за сигурността инвестиция би било прилагането на съгласувани действия, програми за намаляване на риска и процеси на помирение на равнището на общностите. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК е убеден в необходимостта от ефективна и непрекъсната борба с тероризма, която обаче не бива да подкопава европейските ценности и демократичните права на гражданите: ако те бъдат значително ограничени, на практика може да се счита, че терористите са постигнали целите си. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Защитата на обществените пространства трябва да бъде замислена и осъществявана с участието на частни субекти и представители на местните общности, за да се постигне консенсус. Необходим е постоянен диалог с религиозните лидери, тъй като религиите могат да допринесат значително за ограничаването на радикализацията и някои видове заплаха, като насажданото от тероризма напрежение между общностите. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Комитетът подчертава, че правото на ЕС забранява общото и неизбирателно съхраняване на данни и че такова съхраняване може да бъде разрешено само при наличието на строги и точно определени от нормативната уредба гаранции, при непрекъснато наблюдение на системата. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | В рамките на прилагането на Програмата за проследяване на финансирането на тероризма (ППФТ) (2) следва непрекъснато да се оценяват гаранциите за защита на неприкосновеността на личния живот на гражданите на Съюза. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Встъпителни бележки (3)

| 2.1. | ЕИСК приветства и подкрепя стратегическата програма за ефективни и координирани действия, посредством всеобхватни инструменти, за защита на сигурността на гражданите на ЕС срещу рисковете от тероризъм, предложена в контекста на Стратегията на ЕС за Съюза на сигурност (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК изразява съгласие с необходимостта от силна и амбициозна политика за борба с тероризма, но подчертава, че тя следва да се базира на основан на солидни доказателства анализ на риска и на строга оценка на въздействието на вече приложените в ЕС мерки. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК е изцяло ангажиран с универсалните ценности на зачитане на човешкия живот и достойнство, залегнали във Всеобщата декларация за правата на човека. ЕИСК също така изразява съгласие, че демокрацията, принципите на правовата държава, зачитането на основните права, по-специално правото на неприкосновеност на личния живот, свободата на изразяване, свободата на вероизповедание и зачитането на многообразието са основополагащи за Европейския съюз и следователно налагат необходимостта от решителен общ подход, който да защитава и утвърждава нашето плуралистично общество, общи ценности и европейски начин на живот. Тези основни ценности трябва да се отчитат последователно и систематично при разработването и изпълнението на предвидените в съобщението действия. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Според ЕИСК новата програма е важна и навременна; предвидените в нея мерки, които дават възможност за предвиждане, предотвратяване, защита и ответни действия, както и хоризонталният аспект на международното сътрудничество, осигуряват подходяща рамка и подход за изпълнението на всеобхватен план за ответни действия. ЕИСК счита също, че в съобщението би следвало да се постави по-силен акцент върху различни аспекти и по-конкретно върху значението на устойчивостта. Устойчивостта изисква по-голямо участие на обществото, а оттам и на гражданското общество и гражданските общности, в процеса на изграждане и гарантиране на сигурността. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Следва да се отбележи и поставеният акцент върху използването на съвременни технологични инструменти, които без съмнение позволяват по-ефективна борба с терористичната дейност и подкрепата за тероризма. Изключително важно е обаче да се определи, в съответствие с правото на Съюза, по какъв начин ще се използват всички тези нови инструменти (особено тези, които служат за натрупване и анализ на големи информационни масиви) и по-старите такива, както и да се регулират използването и съхранението на събраните данни и да се следи за постоянното и повсеместно спазване на правилата. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Комитетът счита, че програмата създава съгласувана рамка за действие, насочена предимно към институциите и органите със специализирани задачи, които са от първостепенно значение за предотвратяването и борбата с терористичната заплаха. В разглеждания документ обаче не се предвижда подходящо участие на представителите на местните общности, гражданските сдружения и сдруженията на жертвите, организациите на гражданското общество и синдикатите, религиозните общности, академичните среди и частните партньори в усилията за решаване на проблема. Първопричините за терористичната заплаха не могат да бъдат премахнати без усилията на обществените участници на местно равнище за постигане на съгласувани и ползващи се с подкрепа споразумения за намаляване на риска. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК счита, че е необходимо преди всичко да се предотвратяват и елиминират рисковете и напрежението, а не впоследствие да се търси решение на нежеланите им последици, със съответната висока социална цена, до която това води. Комитетът счита, че е важно изпълнението на програмата да не почива на социални разбирания или политически реакции, а при всички случаи да се базира на действителната ситуация и реалната заплаха, която тероризмът представлява, и че предприеманите мерки за противодействие на тази заплаха следва да са съобразени с това. Политическите мерки следва да бъдат разработени съответно. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК изтъква факта, че ЕС ще успее да се справи ефективно с радикализацията само ако предприеме успешни действия срещу изключването както на собствените си местни малцинства (напр. ромите), така и на тези, които наскоро са пристигнали на неговата територия. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | За да не се подкопае социалното приобщаване и да се гарантира, че ответните действия са пропорционални, трябва да се следи да няма голямо разминаване между възприемането на терористичната заплаха в обществото и нейния действителен мащаб, какъвто е случаят в някои държави членки. Затова проучванията и оценката на заплахата са важни, за да се избегне въвеждането на механизми, които биха могли неоправдано да подкопаят основните права. Политиките в областта на сигурността могат да бъдат адаптирани само на базата на основан на солидни доказателства анализ на установените реални заплахи и рискове. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК счита също така, че силната ангажираност на програмата с борбата срещу радикализацията е важен положителен елемент в борбата с тероризма. Наред с борбата срещу радикалното съдържание онлайн, Комитетът счита, че в тази сфера е изключително важно да се разберат и проучат механизмите на радикализация и дерадикализация, да се изследват характерът и процесът на радикализация и въз основа на това да се пристъпи към нейното предотвратяване. Представителите на гражданското общество и гражданските общности могат да играят ключова роля в това отношение. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ЕИСК е убеден в необходимостта от ефективна и непрекъсната борба с тероризма, която обаче не бива да подкопава европейските ценности и демократичните права на гражданите: ако те бъдат значително ограничени, на практика може да се счита, че терористите са постигнали целите си. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Дори при най-добре разработените и усъвършенствани програми успехът зависи до голяма степен от готовността на участващите в прилагането им държави членки да си сътрудничат, както и от тяхната устойчивост и от политическите решения, които се вземат в подкрепа на тези програми. Политическата воля е от решаващо значение в това отношение. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ЕИСК счита, че стартирането на програмата трябваше да бъде придружено от щателна оценка на ситуацията, която да набележи процесите, на които програмата да потърси подходящ отговор, и постигнатите до този момент резултати. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Съществени аспекти

3.1.   Предвиждане

| 3.1.1. | Жизненоважно е използването на изкуствен интелект (ИИ) за целите на ранното откриване и борбата с тероризма като цяло да бъде прозрачно и да подлежи на проверка, да се визират само съдържанието и лицата, които представляват интерес за борбата с тероризма, и да бъдат спазени седемте ключови изисквания на стратегията в областта на ИИ (5) |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Що се отнася до защитата на обществените пространства, програмата уместно поставя акцент върху използването на новите технологии. ЕИСК обаче изразява съжаление, че в документа не се разглежда изрично готовността за нападения с превозни средства, въпреки че те бяха много чести през последните години. По този начин бяха извършени редица „стратегически“ терористични атаки (голям брой жертви, широко отразяване в медиите и масово всяване на страх). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | За да се предприемат ефективни действия в отговор на тероризма, е жизненоважно да се разберат индивидуалните и социалните причини за тероризма чрез научни средства. Затова ЕИСК счита, че е важно да се обърне специално внимание на този въпрос, тъй като придобитите по този начин знания могат ефективно да намалят човешките и материалните щети. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Предотвратяване

| 3.2.1. | Що се отнася до предотвратяването, ЕИСК изтъква по-специално факта, че именно в тази област на борбата с тероризма гражданският сектор може да играе и вече играе важна роля. Това е важно от гледна точка на съдържанието, което варира от засилване на чувството за сигурност в обществото до оказване на подкрепа и наблюдение на оперативните практики на институциите, ангажирани в борбата с тероризма, минавайки през разкриването и предотвратяването на радикализацията и борбата срещу нея. С оглед на това в програмата следва да се разгледат много по-подробно рамката и съдържанието на сътрудничеството, което може да бъде насърчавано на всички равнища на обществото. Сътрудничеството между отделните хора или групи и общности може да окаже безспорно дългосрочно въздействие върху намаляването на риска и насърчаването на устойчивото приобщаване. Този проактивен подход следва допълнително да се укрепи в програмата за сметка на чисто реактивния. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | В нея с право се отдава голямо значение на борбата срещу популяризирането на екстремистки идеологии онлайн, като се отбелязва излъчването на живо в интернет от терористите на извършените от тях терористични актове. Не се споменава обаче друго много по-често срещано явление, чието предотвратяване според Комитета е изключително важно — разпространението на кадри от терористични актове в социалните медии от свидетели. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | В програмата се отчита обществената роля на много големите онлайн платформи и се определят техните задължения в това отношение. Във връзка с това, освен вече споменатите в разглеждания документ елементи, би било полезно да се извършват редовни оценки на системните рискове, свързани с основните права, социалното разделение и манипулативните похвати, които са в основата на радикализацията. |
| --- | --- |

3.2.3.

Необходимо е също така да се прави непрекъсната оценка на рисковете, свързани с промишлените, икономическите и търговските участници, малките и средните предприятия и представителите на гражданското общество, както и да се засили ролята им на партньори в предотвратяването на тероризма посредством техните представителни организации.

| 3.2.4. | Що се отнася до предотвратяването, важно е да се отбележи, че освен словото на омразата, разпространението на фалшиви новини и конспиративни теории играе основна роля за радикализацията. Затова борбата с това явление е от първостепенно значение за успеха на борбата с тероризма. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | ЕИСК подчертава значението на стратегическата комуникация не само след нападение, но и като превантивен инструмент; това означава да се включи и посланието, формулирано от гражданското общество, за да се намали притегателната сила на тероризма и да се предложат алтернативи. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Колективната ангажираност и устойчивостта на градовете и общините могат да допринесат ефективно за защитата на общността. ЕИСК счита, че в областта на предотвратяването особено полезна за сигурността инвестиция би било прилагането на съгласувани действия, програми за намаляване на риска и процеси на помирение на равнището на общностите. Ако се потърсят и намерят решения, които в крайна сметка да уталожат напрежението, може да не се налага да се предприемат действия в рискови ситуации; което, освен че ще подобри социалното приобщаване, ще освободи значителни ресурси. За тази цел трябва да се разберат първопричините и естеството на тероризма и да се извършва непрекъснато наблюдение на предприеманите мерки. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Градовете ни трябва да имат по-добър достъп до финансиране, насоки и обучение, за да се справят с настоящите предизвикателства и да повишат своята устойчивост. ЕИСК подкрепя категорично помощта, която Комисията оказва на местните координатори по превенцията посредством Мрежата за осведоменост по въпросите на радикализацията. Комитетът счита, че инициативата „Градовете в ЕС срещу радикализацията“ и стратегическият диалог между градовете са от първостепенно значение. Според него такъв диалог трябва да се води постоянно и в градските агломерации чрез създаването на подходящи форуми. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Като се има предвид, че действителното или предполагаемо социално изключване, дискриминацията и маргинализацията могат да повишат податливостта на радикална пропаганда и да създадат допълнителни заплахи за социалното сближаване, Европейската комисия следва да засили действията си срещу расизма. За тази цел е необходимо да се прилагат подходящи социални политики за намаляване на рисковете и изграждане на доверие, тъй като терористичните актове могат да се разглеждат и като крайни прояви на социално напрежение и недоверие. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Комитетът счита, че следва да се обърне по-голямо внимание на проучването, разпознаването и ефективното предотвратяване на процесите на радикализация в затворите. ЕИСК изразява надежда, че програмите за подкрепа, прилагани въз основа на извършените през предходния период оценки, ще продължат да бъдат консолидирани в това отношение, и ги подкрепя. Следва да се гарантира, посредством добре разработени стратегии, че затворите не са огнища на радикализация, а по-скоро — доколкото е възможно — места, където се работи за преодоляването ѝ. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Защита

| 3.3.1. | В главата „Предотвратяване на достъпа на терористите до средства за извършване на нападение“ не се споменават мерки за предотвратяване на нападения с превозни средства. Предвид честотата на тези атаки през последните години този въпрос би следвало да бъде разгледан в програмата. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ЕИСК насърчава също така по-нататъшната работа за предотвратяване на използването на наети и споделени превозни средства като инструменти за терористични нападения и за разработване на ефективни практики за градоустройствено планиране с цел да се предотвратят евентуалните щети, причинени от използвани за тази цел превозни средства. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Защитата на обществените пространства трябва да бъде замислена и осъществявана с участието на частни субекти и представители на местните общности, за да се постигне консенсус, като се положат усилия тяхното свободно ползване да бъде ограничено само в минимална степен. ЕИСК е съгласен, че е необходимо да се установят минимални стандарти за защита на особено натоварените райони със символично значение. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Необходим е постоянен диалог с религиозните лидери, тъй като религиите могат да допринесат значително за ограничаването на радикализацията и някои видове заплаха, като насажданото от тероризма напрежение между общностите. Този подход следва да бъде допълнен с диалог между религиите и, когато е необходимо, с процеси на помирение. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Ответни действия

| 3.4.1. | Предвид силно специализирания характер на ответните мерки срещу тероризма ЕИСК изтъква по-специално необходимостта и значението на редовното докладване на резултатите. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Комитетът подчертава, че правото на ЕС забранява общото и неизбирателно съхраняване на данни и че такова съхраняване може да бъде разрешено само при наличието на строги и точно определени от нормативната уредба гаранции, при непрекъснато наблюдение на системата. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Дейността на Експертния център на ЕС за жертвите на тероризъм, който на този етап е само пилотен проект, следва да бъде продължена и разширена, за да се оцени въздействието на борбата срещу тероризма върху гражданското общество и основните права. Механизмите в подкрепа на жертвите в държавите членки също следва да бъдат преразгледани и укрепени в рамките на първата Стратегия на ЕС за правата на жертвите (2020—2025 г.) (6). От първостепенно значение е и правилното функциониране на националните звена за контакт за жертвите на тероризъм (7). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Значителен обем разузнавателна информация се събира в рамките на Програмата за проследяване на финансирането на тероризма (ППФТ) (8). Във връзка с това, по-специално когато тези разузнавателни данни се използват от външна страна (напр. в контекста на сътрудничеството между ЕС и САЩ), трябва да се прави непрекъсната оценка на гаранциите за защита на неприкосновеността на личния живот на гражданите на ЕС. Същото се отнася и за киберсигурността, обработването на криптирана информация по време на разследвания, управлението на електронните доказателства (eEDES) и цифровите разследвания, водени с международни партньори. При всички случаи следва да се отдаде първостепенно значение на интересите на гражданите в областта на съдебната защита. |
| --- | --- |

3.4.4.

Брюксел, 9 юни 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 605 final.

1

(2)  ОВ L 195, 27.7.2010 г., стр. 3.

2

(3)  Като се има предвид, че Комитетът подкрепя съдържанието на програмата и нейния технически характер, настоящото становище е съсредоточено преди всичко върху аспектите, свързани с гражданското общество, принципите на правовата държава и основните права, които са основна компетентност на ЕИСК.

3

(4)  COM(2020) 605 final.

4

(5)  COM(2020) 65 final.

5

(6)  COM(2020) 258 final.

6

(7)  В съответствие със Заключенията на Съвета от 4 юни 2018 г. относно жертвите на тероризъм (9719/18).

7

(8)  ОВ L 195, 27.7.2010 г., стр. 3.

8

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/76

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Европейски план за борба с рака“

(COM (2021) 44 final)

(2021/C 341/12)

| Докладчик: | Małgorzata BOGUSZ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Mилена AНГЕЛОВА |

Докладчик:

Małgorzata BOGUSZ

Съдокладчик:

Mилена AНГЕЛОВА

| Консултация | Европейска комисия, 26.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 168, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 26.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 226/3/3 |

Консултация

Европейска комисия, 26.3.2021 г.

Правно основание

член 168, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

26.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

226/3/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства Европейския план за борба с рака (ЕПБР) като важен етап в борбата с рака и с неговите социални, финансови и психологически последици за гражданите на ЕС и призовава за конкретна пътна карта за изпълнението на плана, придружена от показатели за изпълнение и реалистични срокове. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Въпреки че профилактиката на рака е от първостепенно значение, за Европейския съюз (ЕС) и държавите членки е също толкова важно да гарантират наличието на висококачествена и достъпна здравна инфраструктура, включваща скрининг, диагностика, лечебни заведения и здравни услуги, оказвани от подходящ, съобразен с конкретното равнище на потребностите здравен персонал, както и ефективни системи за подкрепа на физическото и психическото благосъстояние на пациентите по време на лечението и след него. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Като спешна мярка е необходимо да се намери решение на свързаните с достъпа до здравни услуги проблеми, които пандемията от COVID-19 предизвика. Ограниченията и забавянията могат да намалят шансовете за възстановяване и трябва да бъдат ефективно преодолени, като е необходима незабавна реакция, за да се отговори на опасенията на хората. Социалните партньори и организациите на гражданското общество (ОГО) играят незаменима роля, като разпространяват най-добри практики и предоставят относима информация за това какво може да причини рак, как може да се помогне на хората да разпознаят ранните симптоми, как да се насърчат профилактиката и здравословния начин на живот. Техните усилия би трябвало да бъдат подкрепяни, включително чрез заделяне на съответните средства по ЕСФ+ за съвместни действия за борба с рака и за разпространение на най-добри практики в областта на здравната профилактика. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | За да се подобри ранното откриване на рака, ЕИСК подкрепя инициативите за скрининг и проекти за превенция на рака и насърчава използването на нови технологии и усилията за повишаване на осведомеността на хората относно необходимостта от профилактичен скрининг. Скринингът и образователните инициативи следва да са насочени към всички често срещани видове рак и да бъдат достъпни за възможно най-голям брой хора. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Планът трябва да отговоря на демографската ситуация в ЕС и да осигури условия, благоприятстващи запазването на доброто здраве до старостта. Едновременно с това ЕИСК призовава да се обърне специално внимание на борбата с рака при децата, което изисква специфични мерки по отношение на откриването, достъпа до стандартна и иновативна медицина и специални грижи за децата и подрастващите. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | За да се намалят националните, регионалните и социалните неравенства при борбата с рака и за да се осигурят висококачествени решения за всички, от решаващо значение е ЕС да включи всички държави членки в изпълнението на плана и да насърчи сътрудничеството между тях, включително с подкрепата на финансиране от ЕС. Изпълнението на плана трябва да отговаря на специфичните и особени нужди на пациентите и преживелите рак лица и да се адаптира към различните национални обстоятелства, включително различната социално-икономическа среда, възраст, пол, увреждане и др. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава и за подобряване на възможности на пациентите да получават висококачествено лечение, грижи и експертен опит от други държави членки. както и да се ползват от наличието на лекарства, медицинско оборудване и други медицински продукти, предоставяни от добре функциониращ единен пазар. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че научните изследвания и иновациите са основен елемент за по-доброто разбиране на рисковите фактори, свързани с рака, и за подобряване на диагностиката, терапиите и леченията. Иновационните екосистеми, в които участват различни предприятия, изследователи, пациенти, здравни специалисти и органи, трябва да бъдат насърчавани, усъвършенствани и подкрепяни с финансиране от ЕС и на национално равнище, по-специално чрез партньорства в рамките на програма „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава необходимостта от насочване на значителни усилия към генерирането, наличността и достъпността на данни, за да се подпомогне разработването на по-напреднали методи за профилактика, диагностика и лечение. Свързването на цифровите здравни данни с геномните данни на биобанките трябва да бъде улеснено, за да се даде възможност за персонализирана профилактика и грижи. Разработването и използването на методи за анализ на данни, включително ИИ, също трябва да бъде подобрено чрез засилено сътрудничество в ЕС. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава значението на намаляването на тютюнопушенето и отбелязва доклада на Комисията за прилагането на Директива 2014/40/ЕС относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделия (1) и неговите заключения, насочени към намаляване на излагането на пушачите на опасни вещества и/или вещества, водещи до пристрастяване. Във връзка с това, като отбелязва становището на Комисията относно емисиите и методите за измерване [раздел 3.1 от доклада], ЕИСК призовава и за по-нататъшно проучване на метода за изпитване на съдържанието на емисиите от дим, включително чрез метода WHO-Intense, и за прилагането на препоръките на СЗО въз основа на резултати от научни изследвания. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | За да се допринесе за ефективното предотвратяване на професионалните ракови заболявания, ЕИСК призовава за повече изследвания на професионалната експозиция на канцерогени, мутагени и нарушители на функциите на ендокринната система, както и на причините за професионалните ракови заболявания, особено при жените. ЕИСК признава свързаните с рака законодателни инициативи в плана за намаляване на професионалната експозиция на рак и подчертава необходимостта всяко евентуално актуализиране да се основано на научни данни и факти и да бъде подкрепено от консултации със социалните партньори. ЕИСК подчертава необходимостта от насърчаване и подкрепа на научноизследователската и развойната дейност за намиране на заместители на опасни вещества и продукти. По отношение на азбеста ЕИСК се позовава на своите предходни становища, включително на предложенията относно аспектите, свързани с признаването и компенсирането (2). Той призовава също да се вземат предвид многобройните експозиции при оценката и управлението на риска на работното място, а данните за професионалните експозиции да бъдат включени в програмите за ранно откриване. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Успешната борба с рака изисква международно сътрудничество и висококачествено образование в областта на раковите заболявания, включително сътрудничество между държавите членки в областта на образователните програми и програмите за насърчаване на уменията, подкрепяни от ЕС и изпълнявани и чрез съвместни действия на социалните партньори. Сътрудничеството е особено важно и в областта на научните изследвания и иновациите и в улесняването на обмена на знания. Освен това е необходимо открито и структурирано сътрудничество, за да се гарантира наличието на лекарства, оборудване и други стоки за лечение на рак. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Предприятията играят централна роля в разработването на решения за профилактика, скрининг, диагностика и лечение на раковите заболявания. Те се стремят също да се преборят с рака чрез намаляване на своето въздействието върху околната среда, разработване и производство на безопасни или модифицирани, по-малко вредни продукти, подобряване на здравето и безопасността на работното място и подкрепа за пациентите при съчетаването на работата с лечението на рака и плавното им връщане на работа. За да насърчи това, ЕС трябва да осигури благоприятни условия за иновации, инвестиции и управление на предприятията. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК призовава за активно участие на социалните партньори и организациите на гражданското общество в по-нататъшното разработване на плана и в последващите действия във връзка с него, съпроводено от целенасочено насърчаване и финансиране на съвместни действия на социалните партньори и организациите на гражданското общество, включително широко представителство на различни сектори. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК призовава за общоевропейски кампании за повишаване на осведомеността и познанията относно мерките за профилактика и управление на рака на работното място, както и за ролята на висококачествените хранителни продукти, чистата вода и чистия въздух и здравословния индивидуален начин на живот, включително хранителния режим и физическата активност, а също и на избора на по-добри алтернативи, за профилактиката на рака. Комуникацията, с цел планът и неговите мерки да станат разбираеми и надеждни за европейските граждани, ще играе решаваща роля за успеха му и за постигането на неговите цели. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК приветства плана като основен елемент от борбата срещу нарастващия проблем с раковите заболявания сред гражданите на ЕС. Тъй като ЕИСК счита предложението за твърде общо, той приканва ЕК да опише как то ще бъде превърнато в конкретни действия и какво въздействие ще окаже върху превенцията и положението на пациентите. ЕИСК призовава и за създаването на пътна карта, в която да се опише подробно изпълнението на плана и да се включат показатели за изпълнение и реалистични срокове за тази стратегия. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК приветства предложенията за многостранен и новаторски подход за борба с рака, основан на превенция, ранно откриване, диагностика и лечение и подобряване на качеството на живот на пациентите и преживелите рак лица, като това включва по-специално оставането им на работа. По-конкретно, въпреки че профилактиката на раковите заболявания е от първостепенно значение, също толкова важно е ЕС и държавите членки да гарантират наличието на висококачествена здравна инфраструктура, включително центрове за скрининг, диагностика и лечение и здравни услуги. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК отбелязва, че планът трябва да бъде допълнително адаптиран, за да се улесни равното участие на всички държави членки и техните региони, с цел да се допринесе за преодоляване на евентуалните неравенства. Много често заболеваемостта и смъртността са свързани не само с вида рак, но и с местоположението и социалните градиенти. Поради това препоръките трябва да бъдат адаптирани към участието на отделните държави членки в борбата срещу рака, включително организационния напредък на националните програми за скрининг и ваксинация, както и чрез разглеждане на въпроса за социалните неравенства в здравеопазването. Необходимо е също да се окаже подкрепа на лицето и хората, които се грижат за него, при преодоляване на последствията от рака, свързани със загуба на автономност и възможност за упражняване на гражданските права: достъп до фондове, подкрепа за всекидневния живот и др. Същото внимание трябва да се обръща на борбата с икономическите последици от това за някои все още неосигурени слоеве от обществото. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Регистърът на неравенствата по отношение на раковите заболявания следва да бъде възможно най-приобщаващ, като в него се посочват различията между държавите членки и между регионите, и когато това е възможно, социалните неравенства, особено по отношение на труда и пола. Важно е също така да се осигури подходяща инфраструктура и компетентен персонал за събирането на висококачествени свързани данни в рамките на ефективното сътрудничество между регистрите на раковите заболявания във всички държави членки и сътрудничеството между държавите. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Професионалната експозиция, подсилена от други фактори, като например социалните фактори, които влияят на здравето, включително излагането на въздействие върху околната среда, достъпа до грижи, нивото на образование и др., играе важна роля в тази динамика. ЕИСК подчертава необходимостта от насърчаване и подкрепа на научноизследователската дейност за намиране на заместители на опасните вещества и продукти. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | ЕИСК подчертава значението на излагането на въздействие върху околната среда, включително качеството на хранителните продукти, водата и въздуха, и жизненоважната роля на осигуряването на подходящо обучение, образование и информация, за да се мотивират и подкрепят хората да избират и водят здравословен начин на живот. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Победата над рака изисква да се обръща необходимото внимание на всички етапи от процеса: внимателна и информирана профилактика, достъп до бързо лечение и висококачествени и достъпни грижи с подходящ, съобразен с конкретните потребности, здравен персонал, подкрепа за реинтеграцията в обществото и на работното място и грижи за оздравелите. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.5. | ЕИСК приветства предоставянето на финансиране за плана в размер на 4 милиарда евро, но отправя искане тези ресурси да бъдат преразгледани в контекста на националните здравни системи, като се има предвид тяхната организация на публични/частни схеми за финансиране на здравеопазването. ЕС не може да си позволи да продължи забавяния в борбата с рака, това би довело до човешко страдание и би влошило икономическите условия на европейците. ЕС се нуждае от нов план „Маршал“ за онкологията. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Според ЕИСК демографските и икономическите последици са от ключово значение за плана. Застаряването на населението на Европа означава ниска раждаемост, от една страна, и увеличаване на продължителността на живота на хората, от друга страна, което в дългосрочен план също ще представлява предизвикателство за здравните системи в целия ЕС. Това е свързано и с повишен риск от развитие на рак с напредването на възрастта. Необходими са решителни мерки, за да се осигурят благоприятни условия за запазване на доброто здраве на европейците до напреднала възраст. Действията, очертани в плана като нов подход към профилактиката, лечението и грижите, следва да бъдат пътят към постигането на тази цел. Планът следва да бъде предмет на клауза за инвентаризация/преглед на всеки две години и да включва общи показатели за всички държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Висококачествени и равни грижи

| 3.1. | Като спешна мярка е необходимо да се преодолеят проблемите, предизвикани от пандемията. ЕИСК отбелязва, че ограниченията при достъпа до много медицински услуги, особено в онкологията и кардиологията, могат да бъдат избегнати само ако причинените от COVID-19 смущения бъдат ефективно преодолени. Големите забавяния в диагностиката и лечението намаляват шансовете за възстановяване и с това увеличават смъртността. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Важно е също да се укрепят и развият инфраструктурата и услугите, за да се отговори на средносрочните и дългосрочните нужди. Необходимо е да се разработят практики, с оглед на добрата подготовка за ефективно реагиране на други потенциални извънредни ситуации, като това включва разработването и въвеждането в целия ЕС на телемедицина и дистанционни мерки, които да са приложими при всички обстоятелства и да допринасят за намаляване на неравенствата по отношение на раковите заболявания между държавите членки и в рамките на техните региони. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Неравенствата между държавите членки се наблюдават както между Изтока и Запада — с изтичане на мозъци на запад; така и между малките и големите държави, с големи различия в програмите за скрининг и инвестициите в здравните системи. Научноизследователските болници са класирани като водещи в борбата с рака. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Необходимостта от сътрудничество между държавите членки може да бъде посрещната чрез различни мерки и инструменти, включително:






  — | обмен на данни и използване на ИИ; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

обмен на данни и използване на ИИ;

| — | обмен на знания и експертен опит; |
| --- | --- |

—

обмен на знания и експертен опит;

| — | сътрудничество за справяне с недостига на лекарства; |
| --- | --- |

—

сътрудничество за справяне с недостига на лекарства;

| — | програми за междуспециализирано обучение; |
| --- | --- |

—

програми за междуспециализирано обучение;

| — | Европейски референтни мрежи; и |
| --- | --- |

—

Европейски референтни мрежи; и

| — | Мрежа на ЕС от национални всеобхватни центрове за борба с рака. |
| --- | --- |

—

Мрежа на ЕС от национални всеобхватни центрове за борба с рака.

| 3.3. | ЕИСК приветства инициативата за подпомагане на децата с ракови заболявания, но изразява загриженост относно липсата на конкретни мерки за справяне със ситуацията и призовава за по-специфични и наистина бързи и конкретни действия със специално финансиране за лечение на повече болни от рак деца и подрастващи и за по-ефективното провеждане на това лечение. Предвид спешната необходимост да се предостави достъп на децата до иновации, да се намали неравенството в лечението и да се разбере произходът на раковите заболявания при децата — тъй като, за разлика от раковите заболявания при възрастните, не можем да предотвратим педиатричните ракови заболявания, ЕИСК призовава планът да се използва като възможност да се сложи край на несправедливото положение на забравените деца и най-накрая да им се обърне необходимото внимание, тъй като те са бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК изразява загриженост относно значителните регионални различия в моделите на сътрудничество и информационните потоци, включително цифровото разделение, което засяга възрастните хора, хората, живеещи извън големите градове, хората с увреждания и групите в неравностойно финансово положение. Ето защо пътната карта трябва да осигури стандартизация в тази област. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК призовава също планът да е по-близо до местното равнище, да е достатъчно гъвкав, за да отговори на конкретните нужди и да се адаптира към различните обстоятелства и ситуации на пациентите с рак и на преживелите рак лица. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК приветства целта за предотвратяване на раковите заболявания, причинени от вирусни инфекции, чрез въвеждане на ваксинация на населението, но отбелязва, че равнищата на ваксинация и напредъкът на програмите за ваксинация се различават в отделните региони. Всички региони следва да възпроизведат най-добрите практики, за да се гарантира, че всеки гражданин има достъп до тези видове ваксини. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК подкрепя плановете за подобряване на ранното откриване на ракови заболявания чрез проекти за скрининг и образователни дейности, включително такива, които използват нови технологии, насочени към повишаване на осведомеността на пациентите относно необходимостта от профилактичен скрининг и интегриране на данни за професионалната експозиция в програмите за ранно откриване. Необходимо е също така по-добро познаване на наследствените ракови заболявания при насочването на скрининга. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Профилактиката е по-ефективна, ако не се основава само на обикновено индивидуално поведение и ако намалява или премахва вредното въздействие и колективните фактори, допринасящи за рака. Социалните фактори са подценени в раздел 3 на плана. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Комитетът отбелязва, че инициативите за ранна диагностика следва да бъдат насочени към всички видове рак, включително рак на кръвта, и че скрининговите тестове следва да бъдат достъпни за възможно най-много хора. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК призовава за подобряване на възможностите за пациентите с рак да се възползват от висококачествено лечение, грижи и експертен опит, предоставяни от други държави членки, както и от наличието на лекарства, медицинско оборудване и други медицински продукти, предоставяни от един добре функциониращ единен пазар. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК подчертава също така значението на системите за подкрепа — включително предоставянето на необходимата информация и знания — за физическото и психическото благосъстояние на пациентите по време на лечението и след него. Същите опасения се отнасят и за служителите, работодателите и предприемачите. Освен това ЕИСК изтъква социалните условия на лицата, полагащи грижи за болни от рак пациенти. Техните неофициални кариери като лица, полагащи грижи, могат да окажат сериозно въздействие върху равновесието между професионалния и личния живот и да окажат влияние на тяхното физическо благосъстояние. Поради това ЕИСК се присъединява към призива на ЕК към държавите членки да транспонират изцяло Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и да подкрепят предстоящата стратегия за правата на хората с увреждания за периода 2021—2030 г. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК обръща внимание на културното многообразие и различните степени на зачитане на основните права на гражданите на ЕС, включително по отношение на недискриминацията в областта на заетостта, социалната закрила или достъпа до такива финансови услуги като кредити. Поради това е необходимо да се премахнат различията между държавите членки и да се спазва принципът на „правото да бъдеш забравен“ по отношение на историята на рака на дадено лице, както и на представителите на пациентите, полагащи грижи. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Необходимост от нови решения за борба с рака

| 4.1. | Предвид огромния напредък в областта на технологиите и науката, включително медицинската наука, ЕИСК приветства обещанието за модерен подход за борба с рака посредством нови технологии, научни изследвания и продуктови иновации. Също така трябва да се приветства фактът, че в своите водещи инициативи и действия ЕК се насочва към информацията, получена от съпътстващите заболявания и резултатите от социалните и поведенческите изследвания. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В плана правилно се подчертава ролята на научните изследвания и иновациите като крайъгълен камък за по-добро разбиране на рисковите фактори, свързани с рака, и за подобряване на диагностиката, терапиите, лечението и политиките за профилактика. Международното сътрудничество и сътрудничеството в целия ЕС е от решаващо значение за обмена на най-добри практики, включително относно регулаторните подходи, съчетавайки експертния опит, данните и технологиите, както и на финансовите ресурси по възможно най-продуктивен начин. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Основните усилия следва да бъдат съсредоточени върху генерирането, наличността и достъпността на данни за разработване на по-усъвършенствано геномно проследяване, профилактика, диагностика и методи на лечение, включително разработване на европейско пространство за здравни данни. Цифровизацията на здравните данни и тяхното безопасно и сигурно споделяне по целия път на предоставяне на грижи са от жизненоважно значение, за да се даде възможност на пациентите да получават адекватни грижи и лечение, включващо трансгранично здравно обслужване. Едновременно с това бюрокрацията в здравеопазването трябва да бъде намалена, а практиките в областта на здравните досиета да станат възможно най-ефективни. Възможността за свързване на цифровите здравни данни с геномните данни на биобанките също трябва да бъде улеснена като важен фактор за развитието на профилактиката, диагностиката и насочените към пациентите грижи. Разработването и използването на методи за анализ на данни, включително ИИ, също трябва да бъде подобрено чрез засилено сътрудничество в ЕС. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Въпросът за множеството експозиции е едно от най-важните предизвикателства пред развитието на профилактиката както на раковите заболявания, предизвикани от фактори в околната среда, така и на професионалните ракови заболявания. ЕС следва да засили подкрепата си за съществуващите научни изследвания в тази област. Също толкова важно е да се предоставя подходяща информация — за причините за рака, за това как може да се помогне на хората да разпознават ранните симптоми, за овладяване на свързания с рака стрес, за насърчаване на профилактиката и за вдъхновяването на здравословен начин на живот. Социалните партньори и ОГО имат необходима роля и техните усилия би трябвало да бъдат подкрепяни, включително чрез заделяне на съответните средства по ЕСФ+ за съвместни действия за борба с рака и за разпространение на най-добри практики в областта на здравната профилактика. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Необходимо е да се координира систематичното събиране на данни за професионалната експозиция на канцерогени и мутагени на европейско равнище и съществуващите данни от раковите регистри да се свържат с данни за професиите на раковите пациенти. Тези данни ще дадат възможност за по-добро насочване на профилактичните мерки и ще стимулират ранното откриване на ракови заболявания сред изложените лица. Новите и иновативни научноизследователски проекти в Европа следва да бъдат разширени, за да обхванат всички държави членки. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Експозицията на ендокринни нарушители е свързана с редица хормонално зависими ракови заболявания. Фундаменталните изследвания на тези вещества трябва да послужат като основа за подобряване на европейските политики в тази област и за по-добра профилактика. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Успешната борба с рака изисква също висококачествено образование в дисциплините, свързани с рака, включително стабилно сътрудничество между държавите членки в програмите за научни изследвания, образование и насърчаване на уменията, подкрепяни от ЕС, като например Междудисциплинарната програма за обучение в областта на раковите заболявания и Пакта за умения на Комисията. В плана следва да се посочи необходимостта от непрекъснато професионално развитие, информация и повишаване на осведомеността на работната сила в сектора на здравеопазването, както и по отношение на управлението и прилагането на опасни лекарствени продукти. Освен това за предоставянето на различните услуги са необходими високообразовани и квалифицирани специалисти, както при първоначалната диагноза и изготвянето на план за лечение, така и при прилагането на лекарства, хирургични интервенции и рентгенология, докато тясното сътрудничество между научните изследователи в областта на раковите заболявания, здравните специалисти и пациентите е друга основа за успешни грижи. Освен това интензивното сътрудничество с партньори извън ЕС също е от решаващо значение за улесняване на обмена на знания. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Предприятията играят централна роля в разработването на решения за профилактика, скрининг, диагностика и лечение на ракови заболявания. Напредъкът и улесняването на иновационните екосистеми са от първостепенно значение за успеха на ЕС. Екосистемите трябва да включват различни по размер предприятия (от големи международни дружества до стартиращи предприятия) и изследователи, пациенти, здравни специалисти и органи. Тази дейност трябва да бъде подкрепена с финансиране от ЕС и национално финансиране, по-специално чрез партньорства в рамките на програма „Хоризонт Европа“. От съществено значение е също да се определи ролята на ЕМА за насърчаване и подпомагане на държавите членки при въвеждането на иновативни, безопасни и ефективни терапии на раковите заболявания. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EMA играе важна роля в предлагането на пазара и осигуряването на достъп по безопасен начин до усъвършенствани продукти и съответното оборудване, за да се подпомогне предотвратяването и ефикасното лечение на раковите заболявания. Тя може също така да подобри достъпа на държавите членки до такива продукти и да координира тяхното ефективно въвеждане в целия ЕС. Това ще доведе до по-бърз достъп за всички пациенти до висококачествено съвременно лечение. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Освен че разработват и предоставят лекарства, ваксини, технологии и услуги за полагане на грижи, предприятията се стремят да се справят с рака, като намаляват въздействието си върху околната среда, разработват и произвеждат безопасни или мофидицирани, по-малко вредни продукти и подобряват здравето и безопасността на работното място. Наред с другото, излагането на ултравиолетово лъчение при дейности на открито следва да се намали, доколкото е възможно, особено в сектори като селското стопанство и строителството. За социалните партньори, които разработват секторни политики за превенция, финансирани чрез вноски за социално осигуряване здравето е също такава грижа като безопасността. За да се разгърне техният потенциал, един безпрепятствен координиран подход е от ключово значение за осигуряването на възможност за разработване и предоставяне на висококачествени решения. Освен това работодателите, синдикатите и ОГО допринасят за подпомагането на пациентите при съчетаването на работата с лечението на ракови заболявания и безпроблемното завръщане на работа. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | За да се насърчи работата на предприятията, специализирали се в разработване на решения за борба с рака, ЕС трябва да осигури благоприятни условия за иновации, инвестиции и управление на предприятията. Това е от основно значение за укрепването на общата позиция на ЕС в световен мащаб в областта на свързаните с рака здравни технологии, услуги и решения. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Важно е също така да се ускорят въвеждането и достъпът до нови методи за диагностика и лечение на ракови заболявания, без да се застрашава безопасността на пациентите и здравните специалисти. Благоприятната и подкрепяща регулаторна рамка е съществен елемент от благоприятната бизнес среда. Регулирането на равнище ЕС трябва да бъде научнообосновано и да гарантира еднакви условия на конкуренция за дружествата в рамките на ЕС и по отношение на техните конкуренти в световен мащаб. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Като се има предвид централната и многостранна роля на предприятията и работодателите в практическата работа за борба с рака, е важно да се ангажира по напълно приобщаващ начин широко представителство на предприятията и работодателите — от сектора на здравеопазването до строителството, потребителските стоки, селското стопанство и преработвателната промишленост, както и представителите на пациентите и лицата, полагащи грижи, в по-нататъшното разработване и прилагане на мерките. Също толкова важна е ролята на социалните партньори и ОГО за предоставянето на най-добри практики и информация и за организирането на кампании за повишаване на осведомеността. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Ракови заболявания, които изискват специално внимание

| 5.1. | ЕИСК приветства инициативата на плана за борба с рака при децата, но посочва, че е необходимо да се увеличат усилията за оказване на въздействие върху живота на децата и подрастващите и за намаляване на съществуващите неравенства. Това изисква инвестиции в иновации и ясни и спешни целенасочени действия и финансиране, предназначени за разработване и въвеждане на подходящи методи за откриване, лекарства, лечение и услуги за полагане на грижи. Това е възможност да се сложи край на несправедливото положение на забравените деца и в крайна сметка да им се отдаде дължимото внимание, тъй като те представляват бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК отбелязва, че хематологичните ракови заболявания представляват значителна здравна и икономическа тежест за европейските граждани. Планът може да облекчи тези тежести за пациентите, техните семейства и обществото чрез съображения и новаторски подходи към грижите за рак на кръвта. Подходящият ангажимент и инвестиции във висококачествено наблюдение на рака, реформата на здравната система и новаторските подходи към грижите могат да гарантират на всички възможност да се възползват от значимият напредък в лечението на рака на кръвта на устойчива основа. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК отбелязва, че в плана би могла да се подчертае необходимостта да се обърне специално внимание на злокачествената хематология и да се даде възможност за разгръщане на специални инициативи за подобряване на статута на грижите за тази най-уязвима група пациенти:






  — | през 2016 г. в ЕС, Норвегия, Швейцария и Исландия злокачествените ракови заболявания на кръвта бяха причината за 9 % от всички смъртни случаи, дължащи се на рак (124 000), и представляват 12 % от общите разходи за здравеопазване в ЕС (3); |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

през 2016 г. в ЕС, Норвегия, Швейцария и Исландия злокачествените ракови заболявания на кръвта бяха причината за 9 % от всички смъртни случаи, дължащи се на рак (124 000), и представляват 12 % от общите разходи за здравеопазване в ЕС (3);

| — | хематологичните ракови заболявания обикновено засягат най-младите (30 % от раковите заболявания при децата) и най-възрастните в обществото, най-уязвимите сред нас, и е несправедливо тези заболявания да не се вземат под внимание поради това, че не засягат икономическото/работещо население. |
| --- | --- |

—

хематологичните ракови заболявания обикновено засягат най-младите (30 % от раковите заболявания при децата) и най-възрастните в обществото, най-уязвимите сред нас, и е несправедливо тези заболявания да не се вземат под внимание поради това, че не засягат икономическото/работещо население.

6.   Международно сътрудничество в борбата с рака

| 6.1. | ЕИСК е съгласен, че международното сътрудничество и координация са необходими, за да се даде тласък на медицинското развитие и перспективите за дългосрочно здраве за милиони европейци, но изразява загриженост, че в европейския план за борба с рака е възприет прекалено общ подход към международното сътрудничество във връзка с неговото практическо осъществяване. Значението на международното сътрудничество се илюстрира най-добре от тъжния факт, че делът на оцелелите след петгодишния период е най-висок в САЩ, Канада, Австралия и Нова Зеландия, следвани от най-добрите държави от ЕС. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК подчертава, че сътрудничеството е особено важно в областта на научните изследвания и иновациите с оглед на определянето на научнообосновани и пропорционални на риска регулаторни стандарти и в улесняването на споделянето на знания, за да се гарантира, че най-напредналите знания са на разположение на европейците. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК подчертава значението на намаляването на тютюнопушенето и отбелязва доклада на Комисията за прилагането на Директива 2014/40/ЕС относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделия (4) и неговите заключения, насочени към намаляване на излагането на пушачите на опасни вещества и/или вещества, водещи до пристрастяване. В този контекст, като отбелязва становището на Комисията относно емисиите и методите за измерване [раздел 3.1 от доклада], ЕИСК се застъпва и за по-нататъшно проучване на метода за изпитване на съдържанието на емисиите от дим, включително чрез метода WHO-Intense, и за прилагането на препоръките на СЗО въз основа на резултати от научни изследвания. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Въпреки че ЕС следва да избягва прекомерната зависимост от чужди държави в стратегически области като здравеопазването, международното икономическо сътрудничество е необходимо за осигуряване на наличие на безопасни лекарства, оборудване и други стоки, необходими за лечението на ракови заболявания. Търговията трябва да бъде отворена по отношение на международните вериги на доставки в сектора на здравеопазването, а ЕС трябва да се бори с всякакъв вид протекционизъм между държавите членки или в световен мащаб. Решенията за борба с рака също така предоставят на европейските дружества значителни възможности за износ, които трябва да бъдат насърчавани, за да се отговори на световното търсене на здравни решения. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Дейности за насърчаване на здравето и комуникация

| 7.1. | ЕИСК оценява силната връзка между качеството на околната среда, здравословния начин на живот и хранителния режим като фактори за намаляване на случаите на рак. Държавите членки, заедно със социалните партньори и ОГО би следвало да обясняват и популяризират ролята на висококачествените хранителни продукти, чистата вода и въздуха за предотвратяване на раковите заболявания, както и на други болести. Те също така би следвало да обединят усилията си, за да образоват и мотивират хората да водят здравословен начин на живот и да избягват опасни неща, тъй като това е единственият начин да се помогне на децата да избегнат експозицията на канцерогени. Освен това, повече знания за рака би трябвало да се дават също в училищата и посредством кампании в традиционните и социалните медии. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Съществува необходимост от повишаване на обществената осведоменост относно здравословния начин на живот и от правилно информиране на потребителите относно по-добри алтернативи, както и относно профилактиката, лечението и грижите за болните от рак, преживелите рак лица и хората, изложени на риск от рак. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Комитетът отбелязва обаче, че равнището на здравна осведоменост е различно в отделните региони и промените в тази област трябва да отчитат местните обичаи. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Тъй като сътрудничеството между социалните партньори играе ключова роля на работното място, ЕИСК призовава за общоевропейски кампании за повишаване на осведомеността и познанията на работниците и работодателите относно мерките за предотвратяване и управление на рака на работното място, включително чрез обмен на добри практики и предоставяне на набори от инструменти и обучение. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | ЕИСК е съгласен, че планът има голям потенциал за обезпечаване на здравните нужди на европейците. По този начин комуникацията, целяща планът и неговите мерки да станат разбираеми и надеждни за европейските граждани, ще играе решаваща роля за успеха му и за постигането на неговите цели. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Последващи действия във връзка със стратегията

| 8.1. | ЕИСК подчертава, че много елементи трябва да се обединят, за да се разсеят всякакви съмнения относно перспективите за ефективно прилагане на плана. Общият и необвързващ характер на плана не гарантира неговото ефективно изпълнение и по-ефективен и регионализиран отговор на нарастващите случаи на ракови заболявания. Във връзка с това ЕИСК призовава да бъдат разработени различни инструменти, които да проправят пътя за ефективното прилагане на плана в съответствие с националните особености и практики. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | ЕИСК призовава също за активно участие на доставчиците на медицински технологии и решения, социалните партньори и организациите на гражданското общество в по-нататъшното разработване и проследяване на европейския план за борба с рака, с широко и напълно приобщаващо представителство на различните сектори. Това е от решаващо значение и при изготвянето на съответните национални планове за действие. |
| --- | --- |

8.2.

Брюксел, 9 юни 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Доклад за прилагането на Директива 2014/40/ЕС.

1

(2)  Много важен аспект е да се продължат усилията за прекратяване на употребата на опасен азбест — вж. становищата на ЕИСК ОВ C 251, 31.7.2015 г., стр. 13 и ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 56.

2

(3)  Резултати от GBD за 2016 г. на Института за оценка на здравните показатели.

3

(4)  Доклад за прилагането на Директива 2014/40/ЕС.

4

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/84

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за укрепване на прилагането на принципа за равно заплащане на жените и мъжете за равен труд или за труд с равна стойност чрез прозрачност в заплащането и механизми за контрол на прилагането“

(COM(2021)93 final — 2021/0050 (COD)

(2021/C 341/13)

| Докладчик: | Pekka RISTELÄ |
| --- | --- |

Докладчик:

Pekka RISTELÄ

| Консултация | Европейски парламент, 11.3.2021 г.
  Съвет, 15.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 26.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 147/87/11 |

Консултация

Европейски парламент, 11.3.2021 г.

Съвет, 15.3.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

26.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

147/87/11

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията, с което се цели да се помогне на работниците да наложат принципа на равно заплащане в случаите, когато считат, че са жертва на дискриминация в заплащането, да се допринесе за по-голяма прозрачност в структурите на заплащане и да се засили ролята на националните органи при прилагането на този принцип. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отбелязва, че предложената директива е с широк обхват, тъй като се отнася за всички работници както в публичния, така и в частния сектор, и че в нея се признават комбинираните аспекти на дискриминацията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Въпреки това ЕИСК счита, че различни аспекти на предложението следва да бъдат засилени, по-специално по отношение на критериите, които трябва да се използват за определяне на стойността на труда, обхвата на някои от основните задължения за прозрачност и ролята на социалните партньори и колективното договаряне в прилагането на принципа на равно заплащане. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че биха могли да се предоставят по-подробни насоки относно обективните критерии, които да се използват за определяне на стойността на труда по неутрален по отношение на пола начин. Тези критерии следва да включват уменията и характеристиките на работата, извършвана обикновено от жени, които често се пренебрегват или подценяват при оценяването на стойността на труда. Пример в това отношение са ориентираните към хората умения. Тези критерии следва да бъдат разработени с участието на социалните партньори или от тях и да бъдат формулирани по начин, който да им дава възможност за допълнително уточняване. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Въпреки че предложението с право отчита загрижеността относно допълнителната тежест за МСП, ЕИСК не намира за оправдано пълното освобождаване на всички работодатели с по-малко от 250 работници. Въвеждането на специални правила за МСП обаче би могло да бъде подходящо решение. От държавите членки следва също така да се изисква да предоставят подкрепа, обучение и техническа помощ на работодателите, по-специално на МСП, с оглед на техните задължения за прозрачност в заплащането. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че следва да се предприемат мерки за насърчаване на колективното договаряне относно равното заплащане, както и други мерки, насочени към премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете, без това да засяга автономността на социалните партньори. Колективното договаряне може да играе значителна и ползотворна роля за системното насърчаване на равното заплащане и равенството между половете на фирмено, секторно, регионално или национално равнище. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отбелязва, че съдържащите се в предложението мерки са само част от необходимите стъпки за справяне със структурните проблеми, които са в основата на разликата в заплащането на жените и мъжете. Ще бъде необходим цялостен подход, включващ допълнителни мерки и по-добро прилагане, за да се гарантира равно заплащане на практика. Това следва да включва допълнителни усилия за справяне със сегрегацията на пазара на труда, свързаните с пола стереотипи и подценяването на работата, извършвана предимно от жени, подходящи и достъпни услуги за грижи за деца, както и подходящи разпоредби за отпуска на партньорите и инициативи за повишаване на осведомеността относно разликите в заплащането, насърчаване на възможностите за професионално развитие на жените и гарантиране на по-добро представителство на жените на ръководни длъжности, както и премахване на демотивиращите фактори за заетостта на жените в данъчната сфера. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Въведение

| 2.1. | Равното заплащане на мъжете и жените за равен труд или за труд с равна стойност е сред основните права и принципи както на ЕС (1), така и на международните и европейските инструменти в областта на правата на човека (2). То беше утвърдено за последен път в принцип 2 на Европейския стълб на социалните права. Изразено е и в член 4 от Директивата за равенство между половете (3), който забранява пряката и непряката дискриминация, основана на пола, по отношение на заплащането за един и същ труд или за труд с равна стойност. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Рамката на ЕС за равно заплащане съществува от много десетилетия (4) и допринася за преодоляване на дискриминацията в заплащането и на свързаните с пола предубеждения в структурите на заплащане. Според Европейския институт за равенство между половете (EIGE) 9 % (от 14,1 %) от разликата в заплащането на жените и мъжете (т.нар. „необяснена част“) се дължат на ненаблюдавани характеристики на работниците, които не са обхванати от модела, както и на дискриминация (5). Други причини за разликата в заплащането на жените и мъжете са например фактът, че жените поемат по-голям дял от неплатените отговорности за полагане на грижи, което се отразява на тяхното участие на пазара на труда, напр. работа на непълно работно време, както и хоризонталната и вертикалната професионална сегрегация. Някои от тях са обхванати от други аспекти на правото и политиката на Съюза (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Тези мерки доведоха до напредък в преодоляването на разликата в заплащането на жените и мъжете в ЕС. Въпреки това средната разлика в заплащането за работа на пълно работно време все още възлиза на 14,1 %, като през последното десетилетие е постигнат много малък напредък. В отделните държави членки ситуацията се развива по различен начин, като в някои от тях дори се наблюдава увеличаване на разликите в заплащането (7). Фактът, че жените средно все още печелят по-малко на час от мъжете, допринася за разликите между половете по отношение на общите годишни възнаграждения (36,7 % (8)) и пенсиите (30 % (9)), въпреки че не е единственият фактор, допринасящ за тези различия. По-специално разликата между половете по отношение на общите доходи се обяснява до голяма степен с факта, че жените имат по-малко часове положен платен труд, до голяма степен за да поемат неплатени отговорности за полагане на грижи (10). Работата на пълно работно време оказва голямо въздействие върху доходите и професионалното развитие; за да се предостави такава възможност и на жените, и на мъжете, са необходими структури за подкрепа, като например услуги за полагане на грижи, споделени семейни отговорности и премахване на демотивиращите фактори за заетостта на жените в данъчната сфера. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Съдебната практика на органите за наблюдение на международните и европейските инструменти в областта на правата на човека ясно показва, че в повечето държави членки все още има много възможности за подобрение както в законодателството, така и в практиката, по отношение на гарантирането и прилагането на правото на равно заплащане, включително по отношение на прозрачността на заплащането (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Пандемията от COVID-19 оказа сериозно въздействие върху обществото, икономиката, работниците, предприемачите и предприятията. Важно е да се отбележи, че пандемията подчерта факта, че жените все още получават по-ниско заплащане от мъжете и че работата, извършвана в много жизненоважни професионални сфери, в които работят предимно жени, все още се подценява. Пандемията засегна непропорционално жените, на работното място и извън него, и без решителни действия вероятно ще има отрицателни последици за равенството между половете (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | В Предложението на ЕК за директива за укрепване на прилагането на принципа на равно заплащане за равен труд или за труд с равна стойност между мъжете и жените чрез механизми за прозрачност в заплащането и правоприлагане (2021/0050 (COD), наричано по-нататък „предложението“), се признава спешната необходимост от предприемане на действия за насърчаване на равното заплащане на мъжете и жените в този контекст. Предложението има за цел да се преодолеят някои от основните пречки пред ефективното въвеждане и прилагане на практика на рамката на ЕС за равно заплащане, което продължава да бъде предизвикателство (13). Комисията счита, че намаляването с 3 процентни пункта на необяснената разлика в заплащането на жените и мъжете е разумна оценка на въздействието на предложените мерки, въпреки че липсата на точни данни относно степента на дискриминация при заплащането затруднява оценката на въздействието на предложените мерки (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Комисията определи три основни групи предизвикателства в това отношение: липса на яснота по отношение на ключови правни понятия като „труд с равна стойност“, липса на прозрачност в системите за заплащане и редица процедурни пречки, като например високи съдебни разходи или липса на достатъчно обезщетение (15). През 2014 г. тя публикува Препоръка относно укрепването на принципа на равното заплащане за мъжете и жените чрез прозрачност в заплащането („препоръката“), насочена към решаване на някои от тези въпроси (16). Препоръката не се прилага в достатъчна степен в държавите членки (17), въпреки че някои вече са въвели различни мерки за прозрачност на заплащането, които се различават по своя замисъл и обхват (18). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В началото на своя мандат председателят на ЕК Ursula von der Leyen определи принципа на равно заплащане за равен труд като основополагащ принцип на една нова Европейска стратегия за равенство между половете, а задължителните мерки за прозрачност на заплащането — за един от своите политически приоритети. Впоследствие Комисията включи въвеждането на задължителни мерки за прозрачност на заплащането в Стратегията на ЕС за равенство между половете за периода 2020—2025 г. Европейският парламент изрази подкрепа за въвеждането на такива мерки в своите резолюции относно разликата в заплащането на жените и мъжете (19) и относно Стратегията за равенство между половете (20). ЕИСК също така призова Комисията да предприеме действия в тази област за справяне със ситуации, в които се подценява трудът, който обикновено се извършва от жени, включително чрез въвеждане на задължителни мерки за прозрачност на заплащането, а също и мерки за гарантиране на равни възможности за жените и мъжете на пазара на труда и за справяне с хоризонталната и вертикалната полова сегрегация по професии (21). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК вече е изразявал мнението, че са необходими задължителни мерки за укрепване на принципа на равно заплащане на мъжете и жените (22). Опитът с Препоръката от 2014 г. относно прозрачността в заплащането показа, че е малко вероятно с незадължителни мерки да се постигне желаният резултат, а именно да се гарантира ефективното прилагане на практика на принципа за равно заплащане с необходимия темп. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК приветства предложението на Комисията, с което се цели да се помогне на работниците да наложат принципа на равно заплащане в случаите, когато считат, че са жертва на дискриминация в заплащането, да се допринесе за по-голяма прозрачност в структурите на заплащане и да се засили ролята на националните органи при прилагането на този принцип. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Въпреки това ЕИСК счита, че различни аспекти на предложението следва да бъдат засилени, по-специално по отношение на критериите, които трябва да се използват за определяне на стойността на труда и обхвата на някои от основните задължения за прозрачност, но също и на ролята на социалните партньори и колективното договаряне в прилагането на принципа на равно заплащане, тъй като социалните партньори най-добре могат да направят преоценка на ценността на уменията и професиите (23). Комитетът изразява загриженост, че в противен случай ползите от предложените мерки ще бъдат ограничени за много работници и че мерките няма да допринесат в достатъчна степен за системните промени, необходими за премахване на дискриминацията в заплащането и предубежденията по отношение на пола в структурите на заплащането. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК отбелязва, че съдържащите се в предложението мерки са само част от необходимите стъпки за справяне със структурните проблеми, които са в основата на разликата в заплащането на жените и мъжете. Ще бъде необходим цялостен подход, включващ допълнителни мерки и по-добро прилагане, за да се гарантира равно заплащане на практика. Това следва да включват допълнителни усилия за справяне със сегрегацията на пазара на труда, свързаните с пола стереотипи и подценяването на работата, извършвана предимно от жени, подходящи и достъпни услуги за грижи за деца, както и инициативи за повишаване на осведомеността относно разликите в заплащането, насърчаване на възможностите за професионално развитие на жените и гарантиране на по-добро представителство на жените на ръководни длъжности, както и премахване на демотивиращите фактори за заетостта на жените в данъчната сфера. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Приложно поле и определения

| 4.1.1. | ЕИСК отбелязва, че предложената директива е с широк обхват (член 2), тъй като се отнася както за публичния, така и за частния сектор, както и за всички работници, които имат трудов договор или трудово правоотношение, когато съществуването на такова правоотношение се определя въз основа на факти, свързани с изпълнението на работата. Това включва работниците с нестандартна заетост, като например работа на повикване или работа през платформа, когато фактите, свързани с изпълнението на работата, показват, че тези критерии са изпълнени (24). Наличието на трудов договор или трудово правоотношение се определя от правото, колективните трудови договори и/или установената практика, която е в сила във всяка държава членка, като се взема предвид практиката на Съда на Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Определението за „категории работници“ в член 3 предвижда, че те следва да бъдат уточнени от работодателя. От решаващо значение е да има механизми, които да гарантират, че категориите работници се определят по неутрален по отношение на пола начин, например като се гарантира, че те се определят с участието на синдикати/представители на работниците, в съответствие с националното право и практика. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | ЕИСК приветства факта, че определението за дискриминация в заплащането включва дискриминация, основана на комбинация от пол и всяко друго основание за дискриминация (25), като се признават комбинираните аспекти на дискриминацията. Комисията следва да предостави допълнителни насоки, за да се гарантира, че случаите, в които дискриминацията в заплащането произтича от комбинация от пол и друга защитена характеристика, могат да бъдат идентифицирани и разгледани като такива. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | ЕИСК отбелязва, че в предложението отговорностите се възлагат на „представителите на работниците“, без да се дава определение на термина. В обяснителния меморандум се посочва, че „ако в организацията няма официални представители на работниците, работодателят следва да определи един или повече работници за тази цел“. За да не се създава риск от неправомерна намеса в националните системи за колективни трудови правоотношения, както и за да се избегне заобикалянето на синдикалните права и прерогативи чрез избрани от работодателите представители на работниците (26), предложението следва да гарантира, че законните представители на работниците винаги се определят от самите работници. Следва да се отбележи, че това трябва да се направи в съответствие със съответните конвенции и съдебната практика на Международната организация на труда в областта на свободата на сдружаване, правото на организиране и правото на колективно договаряне. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Равно заплащане и труд с равна стойност

| 4.2.1. | В член 4, параграф 3 от предложението се изясняват някои от обективните критерии, които трябва да се използват за определяне на стойността на труда, в съответствие със съдебната практика на Съда на ЕС, и се изисква държавите членки да предприемат мерки, за да гарантират създаването на инструменти и методологии за определяне на стойността на труда. Тези разпоредби ще помогнат на работниците, които искат да упражнят правата си, да определят подходящ критерий за сравнение и ще гарантират, че стойността на труда се определя по-последователно в държавите членки. Те ще помогнат на социалните партньори да разработят структурите на заплащането по неутрален по отношение на пола начин и да определят кои категории работници извършват труд с равна стойност, което е от съществено значение за прилагането на други разпоредби в предложената директива. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | В предложената разпоредба обаче са изброени само няколко общи критерия. Желателно е да се предоставят повече подробности относно обективните критерии, които да се използват за определяне на стойността на труда, като се положат специални усилия да се гарантира, че не се пренебрегват уменията и характеристиките, необходими за работата, която обикновено се извършва от жени. Когато тези умения и характеристики се пренебрегват, оценката на стойността на труда не е неутрална по отношение на пола. Например в предложените критерии следва да се уточнят допълнителни подкритерии, които да бъдат вземани предвид и да включват ориентираните към хората умения, типични за работата, извършвана в много професионални сфери, в които работят предимно жени, като например полагането на грижи (27). Предоставянето на повече подробности би спомогнало да се гарантира, че работата, която обикновено се извършва от жени, не се подценява. Тези критерии следва да бъдат формулирани по начин, който да дава възможност за допълнително уточняване от страна на социалните партньори. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Социалните партньори са в най-добра позиция да направят оценка на стойността на уменията и професиите. Тези неутрални по отношение на пола критерии и инструментите и методологиите за определяне на стойността на труда, посочени в член 4, параграф 2, трябва да бъдат разработени от тях или поне с тяхното участие, без да се засяга тяхната автономност. Социалният диалог и колективното договаряне са от изключително значение за постигането на желаните цели и за преодоляването на разликата в заплащането между жените и мъжете. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | ЕИСК приветства въвеждането на възможността за използване на хипотетичен съпоставителен показател или други доказателства, позволяващи да се предположи предполагаема дискриминация, когато не може да се установи реална база за сравнение. Това ще помогне на работниците на работни места с голяма сегрегация по полов признак да покажат наличието на дискриминация, в случай че има такава, дори в случаите, когато липсва реална база за сравнение. Особено важно е да се гарантира, че жените, работещи на работни места с голяма сегрегация по полов признак, могат да подават искове за равно заплащане, тъй като данните сочат, че съществува връзка между степента на феминизация на дадено работно място и по-ниското заплащане, т.е. колкото по-висок е делът на жените, толкова по-ниско е заплащането (28). |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Прозрачност в заплащането

| 4.3.1. | ЕИСК отбелязва предложените в членове 5—9 мерки, насочени към подобряване на наличието на информация относно заплащането, включително преди наемането на работа, и прозрачността в структурите на заплащане, но посочва необходимостта от приспособяване към националните модели на колективни трудови правоотношения. Те могат да допринесат за преодоляване на едно от основните предизвикателства при идентифицирането и оспорването на дискриминацията в заплащането, както и на разликите в заплащането, дължащи се на разликите между половете в първоначалните преговори относно заплащането, при които жените обикновено са в неблагоприятно положение (29). ЕИСК отбелязва, че в предложението се признава, че член 5 не ограничава възможността на работодателите, работниците и социалните партньори да договарят заплати извън посочения диапазон. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Тези мерки биха могли да подтикнат работодателите да установяват и отстраняват разликите в заплащането в своите организация. Докладването и съвместните оценки могат да допринесат за повишаване на осведомеността относно дискриминацията при заплащането и предубежденията по отношение на пола в структурите на заплащане и за справянето с тях по по-систематичен и ефективен начин, като облагодетелстват всички работници в организацията, без да е необходимо работниците да предявяват искове за равно заплащане. В същото време е важно да се подобри осведомеността на служителите за това в какво се състои заплащането и как може да бъде повлияно. Дейностите за повишаване на осведомеността по въпросите на равенството между половете на работното място също биха допринесли значително за преодоляване на разликата в заплащането. По-голямата прозрачност на заплащането може да има благоприятно въздействие и върху удовлетвореността, задържането и производителността на работната сила (30). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Формулировката на предложения член 7, параграф 5 предполага, че работниците могат да бъдат възпрепятствани да говорят свободно за заплащането си на други лица извън конкретните обстоятелства на прилагане на принципа на равно заплащане. ЕИСК отбелязва, че за да се гарантира по-голяма прозрачност, следва да се поясни, че работниците не трябва да бъдат възпрепятствани да разкриват възнаграждението си пред колеги и други лица, по-специално пред своите синдикати. Възможността за свободно обсъждане на заплащането с други хора позволява на работниците да установяват, че е нарушен принципът на равно заплащане. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Освен това работодателите би трябвало да не разполагат с възможността да възпрепятстват работниците да разкриват на синдикалните си организации информация относно равнищата на заплащане за категориите работници, която се получава при поискване и която може да свидетелства за дискриминация в заплащането (член 7, параграф 6). От получателя може да се изисква да третира информацията като поверителна, освен за целите на прилагането на принципа на равно заплащане. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Ограничаването на изискването за докладване на разликите в заплащането в рамките на организацията до работодатели с най-малко 250 работници (член 8, параграф 1), което освобождава всички малки и средни предприятия (МСП), ще означава, че само около една трета от всички работници в ЕС могат да се възползват от тази мярка (31). Освен това жените са свръхпредставени в малките предприятия (32), което означава, че делът на работещите жени, които ще се възползват от тази мярка, ще бъде още по-малък. Този праг е отстъпление от препоръката на Комисията от 2014 г., в която се предлагат изисквания за докладване за работодатели с най-малко 50 служители (33). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | ЕИСК признава, че МСП може да разполагат с по-ограничени ресурси, за да изпълнят задълженията си съгласно предложената директива. Предложението следва да бъде съобразено с опасенията относно допълнителната тежест за МСП, особено като се има предвид значението, което те могат да имат в процеса на възстановяване след пандемията, който може да продължи след влизането в сила на предложената директива. Въпреки това Комисията счита, че разходите за изготвяне на доклади ще бъдат умерени (34). Поради това пълното освобождаване на всички работодатели с по-малко от 250 работници не е оправдано, но въвеждането на специални правила за МСП може да бъде подходящо решение. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Специалните правила, които намаляват изискваната честота на отчитане за по-малките предприятия, биха намалили разходите, като същевременно наложат на работодателите изискването да установят и премахнат разликите в заплащането в интерес на работниците. Прагът за задълженията за докладване следва да бъде не по-висок от 50 работници, но честотата на докладване за предприятия с повече от 50, но по-малко от 250 работници, може да бъде намалена. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | Подобна загриженост възниква и по отношение на ограничаването на изискването за извършване на съвместна оценка до работодатели с най-малко 250 работници (член 9). Разходите за изготвяне на съвместна оценка се оценяват на малко по-високи от тези за докладите (35), но въпреки това те не са основание за пълно освобождаване на работодателите с по-малко от 250 служители. Специалните правила за МСП биха могли да бъдат обосновани. |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | От държавите членки следва да се изисква да предоставят подкрепа, обучение и техническа помощ на работодателите, особено на МСП, за да изпълнят те своите задължения за прозрачност в заплащането, включително посредством разработване на инструменти и методологии за изчисляване на разликите в заплащането. Когато е възможно и целесъобразно, държавите членки следва също така да се възползват от възможността, предвидена в член 8, параграф 4, за събиране на информация относно разликите в заплащането в самите организации, особено по отношение на малките и средните предприятия. |
| --- | --- |

4.3.9.

| 4.3.10. | ЕИСК отбелязва, че предложението се различава от препоръката по това, че изисква работодателите да докладват само за разликите в заплащането между мъжете и жените по категории работници и в рамките на организацията. За да се гарантира по-голяма прозрачност и отчетност, представителите на синдикатите/работниците следва да могат да проверяват използвания от работодателя метод за изчисляване на разликите в заплащането и дали изчисленията са точни, при надлежно спазване на националното законодателство и практика. В съответствие с препоръката задълженията за докладване следва да обхванат и средните равнища на заплащане на мъжете и жените по категории работници. Това позволява на работниците и другите органи да оценят действителните разлики в заплащането между категориите работници, което е от съществено значение за гарантиране на ефективното прилагане на принципа на равно заплащане. |
| --- | --- |

4.3.10.

| 4.3.11. | ЕИСК отбелязва, че в предложението не се уточнява колко често работодателите следва да предоставят информация относно заплащането на различните категории работници (член 8, параграф 1, буква ж). Тази информация следва да се предоставя ежегодно, както и други видове информация. Могат да се предвидят специални разпоредби относно честотата за МСП, както се предлага в параграф 4.3.7. |
| --- | --- |

4.3.11.

| 4.3.12. | ЕИСК подкрепя предложението за задължаване на работодателите да коригират положението в сътрудничество със синдикалните организации/представителите на работниците и други органи, както и изискването за включване на мерки за преодоляване на установените различия и докладване относно ефективността на тези мерки в съвместната оценка (член 8, параграф 7, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 3). Тези разпоредби са от ключово значение, за да се гарантира, че задълженията за докладване и съвместна оценка са ефективни инструменти за насърчаване на принципа на равно заплащане. |
| --- | --- |

4.3.12.

| 4.3.13. | В член 10, параграф 1 се предвижда, че информацията, предоставена съгласно горепосочените изисквания, която включва обработването на лични данни, трябва да се предоставя в съответствие с Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета (36) относно защитата на данните (ОРЗД). Следва да се уточни, че ОРЗД не следва да се използва от работодателите като основание за отказ на информация, необходима за установяване на дискриминация при заплащането. Член 10, параграф 3 съдържа подходяща защита на неприкосновеността на личния живот на отделния работник, като изисква, когато даден работник може да бъде идентифициран, съответната информация да се предоставя само на синдикалните организации/представителите на работниците или на органа по въпросите на равенството. След това те следва да съветват работника относно наличието на основания за искане за равно заплащане. |
| --- | --- |

4.3.13.

4.4.   Колективно договаряне и социален диалог относно равното заплащане

| 4.4.1. | В предложението се признава значението на това социалните партньори да обръщат особено внимание на равното заплащане в колективното договаряне и се предвижда държавите членки да предприемат мерки, с които да насърчават социалните партньори да обръщат необходимото внимание на въпросите, свързани с равното заплащане, включително на подходящото равнище на колективно договаряне (37). В него се заявява също, че следва да се зачитат различните характеристики на националния социален диалог и на системите за колективно договаряне в рамките на Съюза, автономността и свободата на договаряне, с която разполагат социалните партньори, както и техният капацитет като представители на работниците и работодателите (38). Въпреки това, за разлика от препоръката от 2014 г., предложението не включва разпоредба, която да гарантира, че въпросът за равното заплащане може да бъде обсъждан на подходящото равнище на колективно договаряне. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Член 11 предвижда единствено, че правата и задълженията по директивата следва да се обсъждат със социалните партньори. Следва да се уточни допълнително какво означава това. По-специално е важно да се гарантира, че се предприемат мерки за насърчаване на колективното договаряне относно равното заплащане и други мерки, насочени към премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете, без да се засяга автономността на социалните партньори. Колективното договаряне може да играе значителна и ползотворна роля за насърчаване на равното заплащане и равенството между половете по системен начин на фирмено, секторно или национално равнище. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Освен това следва да се поощряват други мерки, които да насърчават социалния диалог, обсъждането на равното заплащане и разработването от социалните партньори на неутрални по отношение на пола схеми за оценка на работата, тяхната осведоменост по въпросите на равното заплащане и споделянето на най-добри практики. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Следва да се засили способността на синдикалните организации/представителите на работниците да действат от името на работниците, включително чрез предоставяне на правото на синдикатите/представителите на работниците да изискват информация за равнищата на заплащане, разбити по пол, за категориите работници. Тази информация би дала възможност на синдикалните организации/представителите на работниците да идентифицират дискриминацията при заплащането и да предприемат действия за преодоляването ѝ, включително чрез колективно договаряне. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | ЕИСК отбелязва, че синдикалните организации/представителите на работниците трябва да разполагат с необходимите технически познания и обучение, за да изпълняват функцията си за установяване на дискриминация при заплащането и за консултиране и представителство на работниците по отношение на съответните въпроси. Следва да се поясни, че синдикалните организации имат право да представляват своите членове. |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   Средства за правна защита и прилагане

| 4.5.1. | ЕИСК отбелязва предложените разпоредби за преодоляване на процедурните пречки пред работниците, които се опитват да предявят иск за равно заплащане, като високи съдебни разноски, неадекватно обезщетение и давностни срокове. Във връзка с това посочва различните правни традиции по отношение на процедурните правила на държавите членки. ЕИСК акцентира върху необходимостта от гъвкавост, за да се зачитат както националните съдебни системи, така и различните характеристики на националните системи за социален диалог и колективно договаряне в рамките на Съюза и автономността и свободата на договаряне на социалните партньори, както и тяхната роля на представители на работниците и работодателите. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | ЕИСК подкрепя предложението да се гарантира, че различни субекти могат да действат от името или в подкрепа на даден работник или група работници, с тяхното изрично одобрение, и че органите за равно третиране и представителите на работниците могат да правят това от името на няколко работници (член 13). Може да бъде обмислена и възможността за колективни искове на национално равнище, за които се очаква да окажат съществено въздействие върху изпълнението (39). ЕИСК изтъква необходимостта от гъвкавост, за да се зачитат различните правни традиции и националните съдебни системи. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | ЕИСК отбелязва, че член 19 относно правните разходи и съдебните разноски може да доведе до финансови затруднения за микропредприятията и някои малки предприятия като ответници в производството. Когато правните разходи са толкова значителни, че застрашават функционирането на стопанската дейност, невъзстановяването на разходите следва да се счита за очевидно неразумно. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | ЕИСК отбелязва, че предложеният в член 18 тригодишен давностен срок би могъл да изисква значителни промени, които да изправят пред предизвикателства съществуващите механизми за разрешаване на спорове в някои държави членки. Когато случаят е такъв, следва да е възможно държавите членки да приспособят своите съдебни системи и правни традиции, без да се накърнява целта на член 18, а именно да се гарантира, че кратките давностни срокове не възпрепятстват жертвите на дискриминация в заплащането да упражняват своето право на равно заплащане. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Органи за равно третиране и наблюдение

| 4.6.1. | ЕИСК приветства предложението за засилване на ролята на органите за равно третиране при прилагането на принципа на равно заплащане и за гарантиране на сътрудничеството между органите за равно третиране и други органи с контролни функция (член 25). Освен това следва да се предвиди разпоредба за осигуряване на тясно сътрудничество между органите за равно третиране и социалните партньори, както и с органа за наблюдение, ако той е различен от органа за равно третиране, като се обръща дължимото внимание на автономността на социалните партньори. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | ЕИСК приветства по-специално предоставянето на достатъчно ресурси, за да се даде възможност на органите за равно третиране да изпълняват ефективно своите функции (член 25, параграф 3). Той приветства също така предложеното изискване за определяне на орган за наблюдение, който да подкрепя прилагането на принципа на равно заплащане (член 26). За да се засили допълнително ролята на националните органи, предложението следва да гарантира, че на органа за наблюдение и инспекциите по труда са предоставени адекватни ресурси за ефективно изпълнение на техните функции. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | ЕИСК счита, че съставът на органа за наблюдение следва да включва социалните участници, участващи в прилагането на принципа на равно заплащане, по-специално синдикатите и представителите на работодателите, както и организациите на гражданското общество, които насърчават равенството между половете и равното заплащане. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Хоризонтални разпоредби

| 4.7.1. | ЕИСК счита, че предложената клауза за запазване на равнището на защита (член 24) би могла да бъде допълнително засилена, като се добави, че никоя разпоредба на директивата не трябва да се тълкува като ограничаваща или накърняваща права и принципи, признати в съответните им приложни полета от правото на Съюза или международното право и от международните споразумения, по които Съюзът или държавите членки са страни. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Член 27 има за цел да гарантира, че директивата няма да се отрази върху правото на социалните партньори да преговарят, да сключват споразумения за прилагане на колективни трудови договори или да предприемат колективни действия в съответствие с националното право и практика. Следва също така да се уточни допълнително, че социалните партньори могат да въвеждат разпоредби или да прилагат колективни трудови договори, които са по-благоприятни за работниците от предвидените в директивата. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | ЕИСК отбелязва, че член 30 позволява прилагането на директивата от социалните партньори, когато те съвместно поискат това, при условие че резултатите, които се целят с директивата, са гарантирани по всяко време. Тази разпоредба гарантира, че директивата дава възможност в различните национални системи да се използват различни средства за прилагане, като същевременно гарантира еднакво равнище на защита на работниците. |
| --- | --- |

4.7.3.

Брюксел, 9 юни 2021 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Предвидено в член 119 от Римския договор (1957 г.) и понастоящем съдържащо се в член 157, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС. В член 23 от Хартата на основните права на ЕС се предвижда, че равенството между жените и мъжете трябва да бъде гарантирано във всички области, включително в заплащането.

1

(2)  Член 7, буква а), подточка i) от Международния пакт на ООН за икономически, социални и културни права (ICECSR), Конвенция No 100 (1951 г.) на МОТ и член 4, параграф 3 от Европейската социална харта на Съвета на Европа (1961 г., преработена 1996 г.).

2

(3)  ОВ L 204, 26.7.2006 г., стр. 23.

3

(4)  Директива за равното заплащане. (ОВ L 45, 19.2.1975 г., стp. 19).

4

(5)  EIGE (2020 г.), „Неравенството между половете по отношение на полагането на грижи и последиците за пазара на труда“, стр. 26.

5

(6)  ОВ L 188, 12.7.2019 г., стр. 79; COM(2020) 152 final, 5.3.2020 г. и COM(2017) 678 final, 20.11.2017 г..

6

(7)  Данни на Евростат от 2019 г., Статистически данни за разликата в заплащането на жените и мъжете.

7

(8)  Данни на Евростат от 2016 г., Gender overall earnings gap („Обща разлика в заплащането на жените и мъжете“).

8

(9)  Данни на Евростат от 2018 г., Closing the gender pension? („Премахване на разликата в пенсиите на жените и мъжете?“).

9

(10)  Евростат (2019) Why do people work part-time? („Защо хората работят на непълно работно време?“)

10

(11)  Вж. напр. съдебната практика на Комитета от експерти на МОТ по прилагането на конвенциите и препоръките (CEACR) относно Конвенция No 100 относно равенството в заплащането (1951 г.), решенията, приети от Европейския комитет за социални права на Съвета на Европа (ЕКСП) относно колективните жалби, подадени от Университета на жените в Европа (UWE) срещу 15 държави — членки на ЕС и Заключенията на ЕКСП относно несъответствието с член 4, параграф 3 от Европейската социална харта в рамките на обичайната процедура за докладване.

11

(12)  Wenham C (2020 г.) The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period („Въздействието на кризата, предизвикана от COVID-19, от гледна точка на половете и периодът след кризата“), Европейски парламент; Eurofound (2020 г.) Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains? („Жените и равенството на пазара на труда: Доведе ли COVID-19 до отстъпление от последните постижения?“); Европейска комисия, Доклад за 2021 г. относно равенството между половете в ЕС.

12

The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period

Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains?

Доклад за 2021 г. относно равенството между половете в ЕС

(13)  Съгласно Доклада на Европейската комисия относно прилагането на Директива 2006/54/ЕО, COM(2013) 861 final, и оценката на съответните разпоредби на Директива 2006/54/ЕО за прилагане на принципа на Договора за „равно заплащане за равен труд или труд с равна стойност“, (SWD(2020)50 final).

13

(14)  Оценка на въздействието, придружаваща предложението, стр. 116.

14

(15)  COM(2013)861 final; SWD(2020)50 final.

15

(16)  ОВ L 69, 8.3.2014 г., стр.112.

16

(17)  COM(2017) 671 final.

17

(18)  Veldman A (2017 г.) Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Liechtenstein and Norway („Прозрачност на заплащането в ЕС: Правен анализ на ситуацията в държавите — членки на ЕС, Исландия, Лихтенщайн и Норвегия“), Люксембург, Служба за публикации на Европейския съюз.

18

Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Liechtenstein and Norway

(19)  Резолюция на ЕП, 30.1.2020 г..

19

(20)  Резолюция на ЕП, 21.1.2021 г..

20

(21)  OВ C 2110, 22.3.2019 г., стр. 26, ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 3, ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 77.

21

(22)  ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 77.

22

(23)  ОВ C 110, 22.3.2019 г, стр. 26.

23

(24)  Съображение 11 от предложението.

24

(25)  Директива 2000/43/ЕО на Съвета от 29 юни 2000 г. относно прилагане на принципа на равно третиране на лица без разлика на расата или етническия произход (ОВ L 180, 19.7.2000 г., стp. 22) и Директива 2000/78/ЕО на Съвета от 27 ноември 2000 г. за създаване на основна рамка за равно третиране в областта на заетостта и професиите(ОВ L 303, 2.12.2000 г., стp. 16).

25

(26)  Съдебната практика на Комитета на МОТ по свободата на сдружаването и на Комитета от експерти по прилагането на конвенциите и препоръките (CEACR) показва ясно, че прерогативите на професионалните съюзи не могат да бъдат заобикаляни или предоставяни на други организации, сдружения или (групи от) отделни работници (избрани от работодателя). Вж. по-специално CFA на МОТ Digest of case law (§ 1214, 1222—1230, 1234, 1342—1349) и общото проучване на CEACR от 2012 г., стр. 96—97.

26

(27)  Например може да се уточни, че понятието „умения“ включва междуличностни умения, „усилия“ включва не само физически, но и умствени и психосоциални усилия, или че „естеството на задачите“ включва емоционална подкрепа. По-подробни насоки относно видовете критерии и подкритерии, които следва да се използват за определяне на стойността на труда, са предоставени в работния документ на службите на Комисията, придружаващ документа към Доклада на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 2006/54/ЕО (SWD(2013) 512 final, 16 декември 2013 г.).

27

(28)  МОТ (2018 г.), Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps („Глобален доклад за заплащането за 2018/2019 г.: какво стои зад разликите в заплащането на мъжете и жените“), Женева, МОТ, стр. 75.

28

(29)  Данните сочат, че жените например са склонни да избягват договарянето на заплатите и че мъжете са по-успешни от жените при договарянето на резултатите на пазара на труда. Вж. M Recalde and L Vesterlund, Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement („Разлики между половете при договарянето и политика за подобряване на ситуацията“), работен документ на Националното бюро за икономически изследвания на САЩ (на адрес https://www.nber.org/papers/w28183); A Leibbrandt and JA List, Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment („Избягват ли жените договарянето за по-висока заплата? Данни от мащабен теренен експеримент“), работен документ на Националното бюро за икономически изследвания на САЩ (на адрес https://www.nber.org/papers/w18511).

29

Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement

Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment

(30)  Вж. Оценка на въздействието, стр. 17-18, и, напр.; Chamberlain, A., Is Salary Transparency More Than a Trend? („Прозрачност на заплащането — повече от тенденция?“), Glassdoor Economic Research Report, 2015 г.; Wall, A., Pay openness movement: Is it merited? Does it influence more desirable employee outcomes than pay secrecy? („Движение в подкрепа на прозрачността на заплащането: Заслужава ли си? Води ли то до по-желателни резултати на служителите отколкото конфиденциалността на заплащането?“, Organization Management Journal, 2018 г.

30

Organization Management Journal

(31)  МСП осигуряват около две трети от заетостта в ЕС и представляват 99,8 % от всички предприятия, Статистически данни за малките и средните предприятия.

31

(32)  EIGE (2020 г.), „Неравенството между половете по отношение на полагането на грижи и последиците за пазара на труда“, стр. 29.

32

(33)  Препоръка 4.

33

(34)  В изготвената от Комисията оценка на въздействието се предлагат допълнителни средни разходи в размер най-малко 379-508 EUR и най-много 721-890 за първата година, като през следващите години разходите ще намаляват: Оценка на въздействието (SWD(2021) 41 final, стр. 59). Вж. също Eurofound (2020), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities? („Мерки за насърчаване на прозрачността при заплащането на мъжете и жените в предприятията: Каква е тяхната цена, какви ползи и възможности предлагат?“) Работен документ на Eurofound, WPEF20021.

34

(35)  Средните разходи са в диапазона от 1 180 — 1 724 EUR до 1 911 — 2 266 EUR, като се очаква те да намаляват при всяка следваща оценка: Оценка на въздействието (SWD(2021) 41 final, стр. 61).

35

(36)  Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/EО (Общ регламент относно защитата на данните) (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стp. 1).

36

(37)  Предложението, Съображение 31.

37

(38)  Съображение 31 от предложението.

38

(39)  Foubert P (2017 г.). Вж. също Benedi Lahuerta S (2018 г.).

39

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения получиха най-малко една четвърт от подадените гласове, но бяха отхвърлени по време на разискванията (член 43, параграф 2 от Правилника за дейността):

Нов параграф 3.1

Преди параграф 3.1 се създава нов параграф:

| | 3.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) твърдо подкрепя принципа на равно заплащане на мъжете и жените за равен труд или за труд с равна стойност и признава, че той е едно от основните права и принципи на Европейския съюз. ЕИСК също така подкрепя целта на Комисията за премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете и за по-нататъшно насърчаване на принципа на равно заплащане. За да се преодолее разликата в заплащането на жените и мъжете обаче, трябва внимателно да се оценят и правилно да се идентифицират първопричините за нея. ЕИСК счита, че в предложението на Комисията за Директива за прозрачност на заплащането
   (1)

  не са правилно идентифицирани основните фактори, предопределящи разликата в заплащането на жените и мъжете, като хоризонталната и вертикалната сегрегация на пазара на труда, произтичаща от индивидуалния образователен и професионален избор, работата на пълно работно време спрямо работата на непълно работно време, както и ограниченията, свързани с неплатеното полагане на грижи, и ролята на данъчните стимули. С оглед на това, вместо предложените мерки за прозрачност на заплащането, има по-ефикасни и пропорционални мерки от въвеждането на обвързващо законодателство на ЕС, за да се намери решение на тези проблеми, като същевременно се гарантира, че административната тежест и разходите за дружествата, по-специално за МСП, не се увеличават. ЕИСК подчертава, че структурите на заплащане и определяне на заплатите са жизненоважна част от колективното договаряне и социалния диалог, които попадат в сферата на компетентност на държавите членки и социалните партньори. ЕИСК счита, че предложената директива
   (2)

  не зачита изцяло националните правомощия за формиране на заплатите и не отчита в достатъчна степен различните национални модели на социални и колективни трудови правоотношения, нито съдебните системи и правните традиции в държавите членки. Освен това не се обръща внимание на факта, че формирането на заплатите се определя паралелно и от търсенето и предлагането на умения на пазара на труда, както и от наличните ресурси. Поради това ЕИСК стига до заключението, че предложението на Комисията относно прозрачността на заплащането е непропорционално и противоречи на принципа на субсидиарност. Комисията следва да преразгледа или преработи предложението си и съзаконодателите се приканват да вземат предвид и да разгледат тези опасения на следващите етапи от законодателния процес. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) твърдо подкрепя принципа на равно заплащане на мъжете и жените за равен труд или за труд с равна стойност и признава, че той е едно от основните права и принципи на Европейския съюз. ЕИСК също така подкрепя целта на Комисията за премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете и за по-нататъшно насърчаване на принципа на равно заплащане. За да се преодолее разликата в заплащането на жените и мъжете обаче, трябва внимателно да се оценят и правилно да се идентифицират първопричините за нея. ЕИСК счита, че в предложението на Комисията за Директива за прозрачност на заплащането
   (1)

  не са правилно идентифицирани основните фактори, предопределящи разликата в заплащането на жените и мъжете, като хоризонталната и вертикалната сегрегация на пазара на труда, произтичаща от индивидуалния образователен и професионален избор, работата на пълно работно време спрямо работата на непълно работно време, както и ограниченията, свързани с неплатеното полагане на грижи, и ролята на данъчните стимули. С оглед на това, вместо предложените мерки за прозрачност на заплащането, има по-ефикасни и пропорционални мерки от въвеждането на обвързващо законодателство на ЕС, за да се намери решение на тези проблеми, като същевременно се гарантира, че административната тежест и разходите за дружествата, по-специално за МСП, не се увеличават. ЕИСК подчертава, че структурите на заплащане и определяне на заплатите са жизненоважна част от колективното договаряне и социалния диалог, които попадат в сферата на компетентност на държавите членки и социалните партньори. ЕИСК счита, че предложената директива
   (2)

  не зачита изцяло националните правомощия за формиране на заплатите и не отчита в достатъчна степен различните национални модели на социални и колективни трудови правоотношения, нито съдебните системи и правните традиции в държавите членки. Освен това не се обръща внимание на факта, че формирането на заплатите се определя паралелно и от търсенето и предлагането на умения на пазара на труда, както и от наличните ресурси. Поради това ЕИСК стига до заключението, че предложението на Комисията относно прозрачността на заплащането е непропорционално и противоречи на принципа на субсидиарност. Комисията следва да преразгледа или преработи предложението си и съзаконодателите се приканват да вземат предвид и да разгледат тези опасения на следващите етапи от законодателния процес.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 90 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 109 |
| Гласове „въздържал се“: | 18 |

Гласове „за“:

90

Гласове „против“:

109

Гласове „въздържал се“:

18

Параграф 3.2

се изменя, както следва:

| | 3.2. | ЕИСК отчита факта, че
  приветства предложението на Комисията, с което се цели да се помогне на работниците да наложат принципа на равно заплащане в случаите, когато считат, че са жертва на дискриминация в заплащането, да се допринесе за по-голяма прозрачност в структурите на заплащане и да се засили ролята на националните органи при прилагането на този принцип. |
| --- | --- | --- |

3.2.

ЕИСК отчита факта, че
  приветства предложението на Комисията, с което се цели да се помогне на работниците да наложат принципа на равно заплащане в случаите, когато считат, че са жертва на дискриминация в заплащането, да се допринесе за по-голяма прозрачност в структурите на заплащане и да се засили ролята на националните органи при прилагането на този принцип.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 85 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 131 |
| Гласове „въздържал се“: | 17 |

Гласове „за“:

85

Гласове „против“:

131

Гласове „въздържал се“:

17

Параграф 3.3 (свързан с изменението на параграф 1.3)

се изменя, както следва:

| | 3.3. | Въпреки това ЕИСК счита, че различни аспекти напредложението следва да бъдат засилени,
  укрепи възможността държавите членки да адаптират своите модели на колективни трудови правоотношения, по-специално по отношение на критериите, които трябва да се използват за определяне на стойността на труда и обхвата на някои от основните задължения за прозрачност, но също и на ролята на социалните партньори и колективното договаряне в прилагането на принципа на равно заплащане, тъй като социалните партньори най-добре могат да направят преоценка на ценността на уменията и професиите (3)
  . Комитетът изразява загриженост, че в противен случай ползите от предложените мерки ще бъдат ограничени за много работници и че мерките няма да допринесат в достатъчна степен за системните промени, необходими за премахване на дискриминацията в заплащането и предубежденията по отношение на пола в структурите на заплащането. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Въпреки това ЕИСК счита, че различни аспекти напредложението следва да бъдат засилени,
  укрепи възможността държавите членки да адаптират своите модели на колективни трудови правоотношения, по-специално по отношение на критериите, които трябва да се използват за определяне на стойността на труда и обхвата на някои от основните задължения за прозрачност, но също и на ролята на социалните партньори и колективното договаряне в прилагането на принципа на равно заплащане, тъй като социалните партньори най-добре могат да направят преоценка на ценността на уменията и професиите (3)
  . Комитетът изразява загриженост, че в противен случай ползите от предложените мерки ще бъдат ограничени за много работници и че мерките няма да допринесат в достатъчна степен за системните промени, необходими за премахване на дискриминацията в заплащането и предубежденията по отношение на пола в структурите на заплащането.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 90 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 138 |
| Гласове „въздържал се“: | 17 |

Гласове „за“:

90

Гласове „против“:

138

Гласове „въздържал се“:

17

Параграф 4.2.4

се изменя, както следва:

| | 4.2.4. | ЕИСК се отнася критично и поставя въпроси относно
  приветства въвеждането на възможността за използване на хипотетичен съпоставителен показател или други доказателства, позволяващи да се предположи предполагаема дискриминация, когато не може да се установи реална база за сравнение. Това ще помогне на работниците на работни места с голяма сегрегация по полов признак да покажат наличието на дискриминация, в случай че има такава, дори в случаите, когато липсва реална база за сравнение. Особено важно е да се гарантира, че жените, работещи на работни места с голяма сегрегация по полов признак, могат да подават искове за равно заплащане, тъй като данните сочат, че съществува връзка между степента на феминизация на дадено работно място и по-ниското заплащане, т.е. колкото по-висок е делът на жените, толкова по-ниско е заплащането
   (4)
  . Не е ясно как това би се случило на практика и би могло да създаде правна несигурност за предприятията. Пренебрегва също динамичното развитие в дадено предприятие, където аспектите, които оказват въздействие върху заплащането, като общото икономическо положение (икономически резултати, конкурентоспособност, производителност, търсене), както и работните задачи и организацията на труда, се променят постоянно. ЕИСК счита, че потенциалната дискриминация в заплащането трябва винаги да се оценява по отношение на служителите в едно и също предприятие, които заемат сходни позиции. Освен това ЕИСК посочва, че формирането на заплатите е преди всичко прерогатив на (колективното) договаряне, че е предмет на подробни професионални консултации и не би трябвало да се регулира. Заплатите се формират на пазара на труда, като на работниците се заплаща за изпълняваните задачи, и отразяват обективните елементи и резултатите на работника. Заплатите се определят в рамките на договорни правоотношения между две частни страни или чрез колективен трудов договор. Директивата би трябвало да зачита тези аспекти и структурите за определяне на заплатите. |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

ЕИСК се отнася критично и поставя въпроси относно
  приветства въвеждането на възможността за използване на хипотетичен съпоставителен показател или други доказателства, позволяващи да се предположи предполагаема дискриминация, когато не може да се установи реална база за сравнение. Това ще помогне на работниците на работни места с голяма сегрегация по полов признак да покажат наличието на дискриминация, в случай че има такава, дори в случаите, когато липсва реална база за сравнение. Особено важно е да се гарантира, че жените, работещи на работни места с голяма сегрегация по полов признак, могат да подават искове за равно заплащане, тъй като данните сочат, че съществува връзка между степента на феминизация на дадено работно място и по-ниското заплащане, т.е. колкото по-висок е делът на жените, толкова по-ниско е заплащането
   (4)
  . Не е ясно как това би се случило на практика и би могло да създаде правна несигурност за предприятията. Пренебрегва също динамичното развитие в дадено предприятие, където аспектите, които оказват въздействие върху заплащането, като общото икономическо положение (икономически резултати, конкурентоспособност, производителност, търсене), както и работните задачи и организацията на труда, се променят постоянно. ЕИСК счита, че потенциалната дискриминация в заплащането трябва винаги да се оценява по отношение на служителите в едно и също предприятие, които заемат сходни позиции. Освен това ЕИСК посочва, че формирането на заплатите е преди всичко прерогатив на (колективното) договаряне, че е предмет на подробни професионални консултации и не би трябвало да се регулира. Заплатите се формират на пазара на труда, като на работниците се заплаща за изпълняваните задачи, и отразяват обективните елементи и резултатите на работника. Заплатите се определят в рамките на договорни правоотношения между две частни страни или чрез колективен трудов договор. Директивата би трябвало да зачита тези аспекти и структурите за определяне на заплатите.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 69 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 114 |
| Гласове „въздържал се“: | 15 |

Гласове „за“:

69

Гласове „против“:

114

Гласове „въздържал се“:

15

Параграф 4.3.5

се заличава.

| | 4.3.5. | Ограничаването на изискването за докладване на разликите в заплащането в рамките на организацията до работодатели с най-малко 250 работници (член 8, параграф 1), което освобождава всички малки и средни предприятия (МСП), ще означава, че само около една трета от всички работници в ЕС могат да се възползват от тази мярка
   (5)

  . Освен това жените са свръхпредставени в малките предприятия
   (6)

  , което означава, че делът на работещите жени, които ще се възползват от тази мярка, ще бъде още по-малък. Този праг е отстъпление от препоръката на Комисията от 2014 г., в която се предлагат изисквания за докладване за работодатели с най-малко 50 служители
   (7). |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

Ограничаването на изискването за докладване на разликите в заплащането в рамките на организацията до работодатели с най-малко 250 работници (член 8, параграф 1), което освобождава всички малки и средни предприятия (МСП), ще означава, че само около една трета от всички работници в ЕС могат да се възползват от тази мярка
   (5)

  . Освен това жените са свръхпредставени в малките предприятия
   (6)

  , което означава, че делът на работещите жени, които ще се възползват от тази мярка, ще бъде още по-малък. Този праг е отстъпление от препоръката на Комисията от 2014 г., в която се предлагат изисквания за докладване за работодатели с най-малко 50 служители
   (7).

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 81 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 125 |
| Гласове „въздържал се“: | 13 |

Гласове „за“:

81

Гласове „против“:

125

Гласове „въздържал се“:

13

Параграф 4.3.6 (свързан с изменението на параграф 1.5)

се изменя, както следва:

| | 4.3.6. | ЕИСК признава, че МСП може да разполагат с по-ограничени ресурси, за да изпълнят новите си задълженията си
  тъй като често не разполагат с персонал
  съгласно предложената директива. Предложението следва да бъде съобразено с опасенията относно допълнителната тежест за МСП, особено като се има предвид значението, което те могат да имат в процеса на възстановяване след пандемията, който може да продължи след влизането в сила на предложената директива. Въпреки това Комисията счита, че разходите за изготвяне на доклади ще бъдат умерени (8)

  , но подценява общите финансови последици за работодателите. Всъщност общите разходи не могат да бъдат оценени предварително, а ще зависят от разходите за изготвяне на нови видове данни и статистически компилации, броя на споровете, проблемите при прилагането на практика и въздействието върху формирането на заплатите и върху колективните трудови договори. Поради това пълното освобождаване на всички работодатели с по-малко от 250 работници трябва да се подкрепи
  не е оправдано, но въвеждането на специални правила за МСП на национално равнище може да бъде подходящо решение. Поради тази причина на държавите членки би трябвало да се разреши да определят подходящи прагове. |
| --- | --- | --- |

4.3.6.

ЕИСК признава, че МСП може да разполагат с по-ограничени ресурси, за да изпълнят новите си задълженията си
  тъй като често не разполагат с персонал
  съгласно предложената директива. Предложението следва да бъде съобразено с опасенията относно допълнителната тежест за МСП, особено като се има предвид значението, което те могат да имат в процеса на възстановяване след пандемията, който може да продължи след влизането в сила на предложената директива. Въпреки това Комисията счита, че разходите за изготвяне на доклади ще бъдат умерени (8)

  , но подценява общите финансови последици за работодателите. Всъщност общите разходи не могат да бъдат оценени предварително, а ще зависят от разходите за изготвяне на нови видове данни и статистически компилации, броя на споровете, проблемите при прилагането на практика и въздействието върху формирането на заплатите и върху колективните трудови договори. Поради това пълното освобождаване на всички работодатели с по-малко от 250 работници трябва да се подкрепи
  не е оправдано, но въвеждането на специални правила за МСП на национално равнище може да бъде подходящо решение. Поради тази причина на държавите членки би трябвало да се разреши да определят подходящи прагове.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 90 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 121 |
| Гласове „въздържал се“: | 13 |

Гласове „за“:

90

Гласове „против“:

121

Гласове „въздържал се“:

13

Параграф 4.3.7

се заличава.

| | 4.3.7. | Специалните правила, които намаляват изискваната честота на отчитане за по-малките предприятия, биха намалили разходите, като същевременно наложат на работодателите изискването да установят и премахнат разликите в заплащането в интерес на работниците. Прагът за задълженията за докладване следва да бъде не по-висок от 50 работници, но честотата на докладване за предприятия с повече от 50, но по-малко от 250 работници, може да бъде намалена. |
| --- | --- | --- |

4.3.7.

Специалните правила, които намаляват изискваната честота на отчитане за по-малките предприятия, биха намалили разходите, като същевременно наложат на работодателите изискването да установят и премахнат разликите в заплащането в интерес на работниците. Прагът за задълженията за докладване следва да бъде не по-висок от 50 работници, но честотата на докладване за предприятия с повече от 50, но по-малко от 250 работници, може да бъде намалена.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 82 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 127 |
| Гласове „въздържал се“: | 18 |

Гласове „за“:

82

Гласове „против“:

127

Гласове „въздържал се“:

18

Параграф 4.3.8

се изменя, както следва:

| | 4.3.8. | Подобна загриженост възниква и по отношение на
  ЕИСК приветства и ограничаването на изискването за извършване на съвместна оценка до работодатели с най-малко 250 работници (член 9). Разходите за изготвяне на съвместна оценка се оценяват на малко по-високи от тези за докладите (9)
  , но въпреки това те не
  и следователно са основание за пълно освобождаване на работодателите с по-малко от 250 служители. Специалните правила за МСП на национално равнище биха могли да бъдат обосновани.“ |
| --- | --- | --- |

4.3.8.

Подобна загриженост възниква и по отношение на
  ЕИСК приветства и ограничаването на изискването за извършване на съвместна оценка до работодатели с най-малко 250 работници (член 9). Разходите за изготвяне на съвместна оценка се оценяват на малко по-високи от тези за докладите (9)
  , но въпреки това те не
  и следователно са основание за пълно освобождаване на работодателите с по-малко от 250 служители. Специалните правила за МСП на национално равнище биха могли да бъдат обосновани.“

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 82 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 130 |
| Гласове „въздържал се“: | 20 |

Гласове „за“:

82

Гласове „против“:

130

Гласове „въздържал се“:

20

Параграф 4.3.9

се изменя, както следва:

| | 4.3.9. | От държавите членки следва да се изисква да предоставят подкрепа, обучение и техническа помощ на работодателите, особено на МСП, и да ги стимулират да предприемат доброволни мерки
  ,за да изпълнят те своите задължения за прозрачност в заплащането, включително посредством разработване на инструменти и методологии за изчисляване на разликите в заплащането. Когато е възможно и целесъобразно, държавите членки следва също така да се възползват от възможността, предвидена в член 8, параграф 4, за събиране на информация относно разликите в заплащането в самите организации, особено по отношение на малките и средните предприятия. |
| --- | --- | --- |

4.3.9.

От държавите членки следва да се изисква да предоставят подкрепа, обучение и техническа помощ на работодателите, особено на МСП, и да ги стимулират да предприемат доброволни мерки
  ,за да изпълнят те своите задължения за прозрачност в заплащането, включително посредством разработване на инструменти и методологии за изчисляване на разликите в заплащането. Когато е възможно и целесъобразно, държавите членки следва също така да се възползват от възможността, предвидена в член 8, параграф 4, за събиране на информация относно разликите в заплащането в самите организации, особено по отношение на малките и средните предприятия.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 91 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 130 |
| Гласове „въздържал се“: | 15 |

Гласове „за“:

91

Гласове „против“:

130

Гласове „въздържал се“:

15

Параграф 4.4.4

се изменя, както следва:

| | 4.4.4. | ЕИСК приветства факта, че предложението увеличава възможностите на работниците да упражняват правата си по отношение на принципа на равно заплащане. Способността на синдикатите и на представителите на работниците да действат от името на работниците следва винаги да зависи от ясен мандат от страна на работника и да се осъществява в съответствие с националното право и практика, както и със системите на колективни трудови правоотношения. Правото да се изисква информация за равнищата на заплащане, разбити по пол, за категориите работници не следва да се предоставя автоматично, а винаги следва да бъде обосновано за конкретния случай и да бъде възложено от работника.
  Следва да се засили способността на синдикалните организации/представителите на работниците да действат от името на работниците, включително чрез предоставяне на правото на синдикатите/представителите на работниците да изискват информация за равнищата на заплащане, разбити по пол, за категориите работници. Тази информация би дала възможност на синдикалните организации/представителите на работниците да идентифицират дискриминацията при заплащането и да предприемат действия за преодоляването ѝ, включително чрез колективно договаряне. |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

ЕИСК приветства факта, че предложението увеличава възможностите на работниците да упражняват правата си по отношение на принципа на равно заплащане. Способността на синдикатите и на представителите на работниците да действат от името на работниците следва винаги да зависи от ясен мандат от страна на работника и да се осъществява в съответствие с националното право и практика, както и със системите на колективни трудови правоотношения. Правото да се изисква информация за равнищата на заплащане, разбити по пол, за категориите работници не следва да се предоставя автоматично, а винаги следва да бъде обосновано за конкретния случай и да бъде възложено от работника.
  Следва да се засили способността на синдикалните организации/представителите на работниците да действат от името на работниците, включително чрез предоставяне на правото на синдикатите/представителите на работниците да изискват информация за равнищата на заплащане, разбити по пол, за категориите работници. Тази информация би дала възможност на синдикалните организации/представителите на работниците да идентифицират дискриминацията при заплащането и да предприемат действия за преодоляването ѝ, включително чрез колективно договаряне.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 88 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 127 |
| Гласове „въздържал се“: | 11 |

Гласове „за“:

88

Гласове „против“:

127

Гласове „въздържал се“:

11

Нов параграф 4.5.5

След параграф 4.5.4 се създава нов параграф, както следва:

| | 4.5.5. | ЕИСК подчертава, че всяка форма на дискриминация, основана на пола, следва да бъде коригирана. Налице е, обаче, загриженост относно факта, че едно изискване за пълно обезщетение, както е посочено в член 14, би могло да доведе както до правна несигурност, така и до практически трудности по отношение, наред с другото, на периода, за който ще бъде изплащано обезщетението. Поради това специфичните условия за предявяване на иск и получаване на такава компенсация или обезщетение би трябвало да бъдат определени на национално равнище. |
| --- | --- | --- |

4.5.5.

ЕИСК подчертава, че всяка форма на дискриминация, основана на пола, следва да бъде коригирана. Налице е, обаче, загриженост относно факта, че едно изискване за пълно обезщетение, както е посочено в член 14, би могло да доведе както до правна несигурност, така и до практически трудности по отношение, наред с другото, на периода, за който ще бъде изплащано обезщетението. Поради това специфичните условия за предявяване на иск и получаване на такава компенсация или обезщетение би трябвало да бъдат определени на национално равнище.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 89 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 127 |
| Гласове „въздържал се“: | 20 |

Гласове „за“:

89

Гласове „против“:

127

Гласове „въздържал се“:

20

Нов параграф 4.5.6

След параграф 4.5.5 се създава нов параграф, както следва:

| | 4.5.6. | ЕИСК отбелязва, че разпоредбата на член 16, параграф 2 относно допълнителните обстоятелства, при които тежестта на доказване се прехвърля върху работодателя, а именно когато работодателят не е спазил задълженията за прозрачност, посочени в членове 5—9, може да има да доведе до широкообхватни последици, ако се прилага стриктно. Поради това би трябвало да се остави на държавите членки да определят подходящите правила за доказване, когато това неспазване е равнозначно на небрежност по отношение на очакваното задължение за полагане на дължима грижа. |
| --- | --- | --- |

4.5.6.

ЕИСК отбелязва, че разпоредбата на член 16, параграф 2 относно допълнителните обстоятелства, при които тежестта на доказване се прехвърля върху работодателя, а именно когато работодателят не е спазил задълженията за прозрачност, посочени в членове 5—9, може да има да доведе до широкообхватни последици, ако се прилага стриктно. Поради това би трябвало да се остави на държавите членки да определят подходящите правила за доказване, когато това неспазване е равнозначно на небрежност по отношение на очакваното задължение за полагане на дължима грижа.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 91 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 145 |
| Гласове „въздържал се“: | 13 |

Гласове „за“:

91

Гласове „против“:

145

Гласове „въздържал се“:

13

Параграф 4.7.2

се изменя, както следва:

| | 4.7.2. | Член 27 има за цел да гарантира, че директивата няма да се отрази върху правото на социалните партньори да преговарят, да сключват споразумения за прилагане на колективни трудови договори или да предприемат колективни действия в съответствие с националното право и практика. Би трябвало да се смята,че тези споразумения гарантират желаната защита
  Следва също така да се уточни допълнително, че социалните партньори могат да въвеждат разпоредби или да прилагат колективни трудови договори, които са по-благоприятни за работниците от предвидените в директивата. |
| --- | --- | --- |

4.7.2.

Член 27 има за цел да гарантира, че директивата няма да се отрази върху правото на социалните партньори да преговарят, да сключват споразумения за прилагане на колективни трудови договори или да предприемат колективни действия в съответствие с националното право и практика. Би трябвало да се смята,че тези споразумения гарантират желаната защита
  Следва също така да се уточни допълнително, че социалните партньори могат да въвеждат разпоредби или да прилагат колективни трудови договори, които са по-благоприятни за работниците от предвидените в директивата.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 95 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 134 |
| Гласове „въздържал се“: | 12 |

Гласове „за“:

95

Гласове „против“:

134

Гласове „въздържал се“:

12

Параграф 4.7.3

се изменя, както следва:

| | 4.7.3. | ЕИСК отбелязва, че член 30 позволява прилагането на директивата от социалните партньори, когато те съвместно поискат това, при условие че резултатите, които се целят с директивата, са гарантирани по всяко време. Тази разпоредба гарантира, че директивата дава възможност в различните национални системи да се използват различни средства за прилагане, като същевременно гарантира еднакво равнище на защита на работниците. За да стане това очевидно ясно, следва да се почерпи вдъхновение от директивата относно работата чрез агенции за временна заетост и директивата относно прозрачните и предвидими условия на труд, в които се посочва, че такова прилагане е разрешено, при условие че се спазва цялостната защита на работниците. |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

ЕИСК отбелязва, че член 30 позволява прилагането на директивата от социалните партньори, когато те съвместно поискат това, при условие че резултатите, които се целят с директивата, са гарантирани по всяко време. Тази разпоредба гарантира, че директивата дава възможност в различните национални системи да се използват различни средства за прилагане, като същевременно гарантира еднакво равнище на защита на работниците. За да стане това очевидно ясно, следва да се почерпи вдъхновение от директивата относно работата чрез агенции за временна заетост и директивата относно прозрачните и предвидими условия на труд, в които се посочва, че такова прилагане е разрешено, при условие че се спазва цялостната защита на работниците.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 86 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 142 |
| Гласове „въздържал се“: | 9 |

Гласове „за“:

86

Гласове „против“:

142

Гласове „въздържал се“:

9

Параграф 1.1 (свързан с изменението на новия параграф 3.1)

се изменя, както следва:

| | 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) твърдо подкрепя принципа на равно заплащане на мъжете и жените за равен труд или за труд с равна стойност и признава, че той е едно от основните права и принципи на Европейския съюз. ЕИСК също така подкрепя целта на Комисията за премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете и за по-нататъшно насърчаване на принципа на равно заплащане. За да се преодолее разликата в заплащането на жените и мъжете обаче, трябва внимателно да се оценят и правилно да се идентифицират първопричините за нея. ЕИСК счита, че в предложението на Комисията за Директива за прозрачност на заплащането
   (10)

  не са правилно идентифицирани основните фактори, предопределящи разликата в заплащането на жените и мъжете, като хоризонталната и вертикалната сегрегация на пазара на труда, произтичаща от индивидуалния образователен и професионален избор, работата на пълно работно време спрямо работата на непълно работно време, както и ограниченията, свързани с неплатеното полагане на грижи, и ролята на данъчните стимули. С оглед на това, вместо предложените мерки за прозрачност на заплащането, има по-ефикасни и пропорционални мерки от въвеждането на обвързващо законодателство на ЕС, за да се намери решение на тези проблеми, като същевременно се гарантира, че административната тежест и разходите за дружествата, по-специално за МСП, не се увеличават. ЕИСК счита, че предложената директива
   (11)



  не зачита изцяло националните правомощия за формиране на заплатите и не отчита в достатъчна степен различните национални модели на социални и колективни трудови правоотношения, нито съдебните системи и правните традиции в държавите членки. Освен това не се обръща внимание на факта, че формирането на заплатите се определя паралелно и от търсенето и предлагането на умения на пазара на труда, както и от наличните ресурси. Поради това ЕИСК стига до заключението, че предложението на Комисията относно прозрачността на заплащането е непропорционално и противоречи на принципа на субсидиарност. Комисията следва да преразгледа или преработи предложението си и съзаконодателите се приканват да вземат предвид и да разгледат тези опасения на следващите етапи от законодателния процес.
  ЕИСК приветства предложението на Комисията, с което се цели да се помогне на работниците да наложат принципа на равно заплащане в случаите, когато считат, че са жертва на дискриминация в заплащането, да се допринесе за по-голяма прозрачност в структурите на заплащане и да се засили ролята на националните органи при прилагането на този принцип. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) твърдо подкрепя принципа на равно заплащане на мъжете и жените за равен труд или за труд с равна стойност и признава, че той е едно от основните права и принципи на Европейския съюз. ЕИСК също така подкрепя целта на Комисията за премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете и за по-нататъшно насърчаване на принципа на равно заплащане. За да се преодолее разликата в заплащането на жените и мъжете обаче, трябва внимателно да се оценят и правилно да се идентифицират първопричините за нея. ЕИСК счита, че в предложението на Комисията за Директива за прозрачност на заплащането
   (10)

  не са правилно идентифицирани основните фактори, предопределящи разликата в заплащането на жените и мъжете, като хоризонталната и вертикалната сегрегация на пазара на труда, произтичаща от индивидуалния образователен и професионален избор, работата на пълно работно време спрямо работата на непълно работно време, както и ограниченията, свързани с неплатеното полагане на грижи, и ролята на данъчните стимули. С оглед на това, вместо предложените мерки за прозрачност на заплащането, има по-ефикасни и пропорционални мерки от въвеждането на обвързващо законодателство на ЕС, за да се намери решение на тези проблеми, като същевременно се гарантира, че административната тежест и разходите за дружествата, по-специално за МСП, не се увеличават. ЕИСК счита, че предложената директива
   (11)



  не зачита изцяло националните правомощия за формиране на заплатите и не отчита в достатъчна степен различните национални модели на социални и колективни трудови правоотношения, нито съдебните системи и правните традиции в държавите членки. Освен това не се обръща внимание на факта, че формирането на заплатите се определя паралелно и от търсенето и предлагането на умения на пазара на труда, както и от наличните ресурси. Поради това ЕИСК стига до заключението, че предложението на Комисията относно прозрачността на заплащането е непропорционално и противоречи на принципа на субсидиарност. Комисията следва да преразгледа или преработи предложението си и съзаконодателите се приканват да вземат предвид и да разгледат тези опасения на следващите етапи от законодателния процес.
  ЕИСК приветства предложението на Комисията, с което се цели да се помогне на работниците да наложат принципа на равно заплащане в случаите, когато считат, че са жертва на дискриминация в заплащането, да се допринесе за по-голяма прозрачност в структурите на заплащане и да се засили ролята на националните органи при прилагането на този принцип.

Параграф 1.3 (свързан с изменението на параграф 3.3)

се изменя, както следва:

| | 1.3. | Въпреки това ЕИСК счита, че различни аспекти на предложението следва да бъдат засилени
  укрепва възможността на държавите членки да приспособяват своите модели на колективни трудови правоотношения, по-специално по отношение на критериите, които трябва да се използват за определяне на стойността на труда, обхвата на някои от основните задължения за прозрачност и ролята на социалните партньори и колективното договаряне в прилагането на принципа на равно заплащане. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Въпреки това ЕИСК счита, че различни аспекти на предложението следва да бъдат засилени
  укрепва възможността на държавите членки да приспособяват своите модели на колективни трудови правоотношения, по-специално по отношение на критериите, които трябва да се използват за определяне на стойността на труда, обхвата на някои от основните задължения за прозрачност и ролята на социалните партньори и колективното договаряне в прилагането на принципа на равно заплащане.

Параграф 1.5 (свързан с изменението на новия параграф 4.3.6)

се изменя, както следва:

| | 1.5. | Въпреки че пПредложението с право отчита загрижеността относно допълнителната тежест за МСП,. ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за освобождаване не намира за оправдано пълното освобождаване на всички работодатели с по-малко от 250 работници., но признава, че Ввъвеждането на специални правила за МСП на национално равнище обаче би могло да бъде подходящо решение. Следователно на държавите членки следва същода се позволи да определят подходящи прагове. От държавите членки следва също така да се изисква да предоставят подкрепа, обучение и техническа помощ на работодателите, по-специално на МСП, с оглед на техните задължения за прозрачност в заплащането. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Въпреки че пПредложението с право отчита загрижеността относно допълнителната тежест за МСП,. ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за освобождаване не намира за оправдано пълното освобождаване на всички работодатели с по-малко от 250 работници., но признава, че Ввъвеждането на специални правила за МСП на национално равнище обаче би могло да бъде подходящо решение. Следователно на държавите членки следва същода се позволи да определят подходящи прагове. От държавите членки следва също така да се изисква да предоставят подкрепа, обучение и техническа помощ на работодателите, по-специално на МСП, с оглед на техните задължения за прозрачност в заплащането.

---

(1)  (COM(2021) 93 final).

(2)  (COM(2021) 93 final).

(3)  ОВ C 110, 22.3.2019 г, стр. 26.

(4)  МОТ (2018 г.), Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps („Глобален доклад за заплащането за 2018/2019 г.: какво стои зад разликите в заплащането на мъжете и жените“), Женева, МОТ, стр. 75.

(5)  МСП осигуряват около две трети от заетостта в ЕС и представляват 99,8 % от всички предприятия,
  Статистически данни за малките и средните предприятия.

(6)  EIGE (2020 г.), проучване, озаглавено „Неравенството между половете по отношение на полагането на грижи и последиците за пазара на труда“, стр. 29.

(7)  Препоръка 4.

(8)  В изготвената от Комисията оценка на въздействието се предлагат допълнителни средни разходи в размер най-малко 379-508 EUR и най-много 721-890 за първата година, като през следващите години разходите ще намаляват: Оценка на въздействието (SWD(2021) 41 final, стр. 59). Вж. също Eurofound (2020), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities? („Мерки за насърчаване на прозрачността при заплащането на мъжете и жените в предприятията: Каква е тяхната цена, какви ползи и възможности предлагат?“) Работен документ на Eurofound, WPEF20021.

(9)  Средните разходи са в диапазона от 1 180 — 1 724 EUR до 1 911 — 2 266 EUR, като се очаква те да намаляват при всяка следваща оценка: Оценка на въздействието (SWD(2021) 41 final, стр. 61).

(10)  (COM(2021) 93 final).

(11)  (COM(2021) 93 final).

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/100

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Работен документ на службите на Комисията — Оценка на Бялата книга „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“

[SWD(2020) 410 final]

(2021/C 341/14)

| Докладчик: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |

Докладчик:

Pierre Jean COULON

Съдокладчик:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

| Консултация | Европейска комисия, 14.1.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 27.5.2021 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 241/1/4 |

Консултация

Европейска комисия, 14.1.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

27.5.2021 г.

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

241/1/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства инициативата за оценка на изпълнението на Бялата книга от 2011 г., но изразява съжаление, че оценката беше извършена със закъснение и му беше представена за консултация едва след неговото искане. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В бъдеще ЕИСК би желал да може да взима отношение по редовните оценки на напредъка в изпълнението на стратегиите на Комисията и да дава своя принос в транспортния сектор. Освен това ЕИСК препоръчва бъдещите стратегически документи да бъдат придружавани от ясен план за мониторинг от самото начало. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК изразява надежда, че тези оценки ще бъдат под формата на редовни и тематични доклади за напредъка през времеви интервали, които да позволяват реална оценка на напредъка, закъсненията и причините за тях, както и, когато е целесъобразно, на евентуалните корективни мерки. Важно е да се прави навременна оценка на постигнатото, както и на това, което не е било постигнато и съответните причини (напр. комодалност, подобряване на ситуацията в областта на железопътния транспорт, задръствания, социални въпроси, екологични цели и т.н.), и да се предприемат съответните действия. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът подкрепя екологизирането на транспорта, но изтъква, че енергийният преход трябва да бъде справедлив и да предлага — но не за сметка на целите си — жизнеспособни и реалистични алтернативи, вземайки предвид икономическите и социалните териториални специфики и потребности на всички региони на Европа, включително селските райони. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Освен това Комитетът отново изтъква вече заявените си позиции във връзка с Бялата книга, а именно че ограничаването на модалността не е вариант; че трябва да се върви към комодалност, а не към преминаване към други видове транспорт; че екологичният преход трябва да бъде социално справедлив и в същото време да запази конкурентоспособността на европейския транспорт, включително чрез пълно разгръщане на европейското транспортно пространство и при пълно прилагане на единния пазар. В този контекст ЕИСК изразява съжаление и относно забавеното изпълнение на TEN-T. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Както вече посочи в становището си от 2012 г., ЕИСК би желал да насърчи открития, непрекъснат и прозрачен обмен на мнения относно прилагането на Бялата книга между гражданското общество (предприятия, работодатели, служители, ползватели, НПО, академичните среди и др.), Комисията и другите заинтересовани страни, като националните органи на различните равнища. Така ще се осигурят по-добър прием и разбиране от страна на гражданското общество и ще се подобри полезната обратна връзка, която получават лицата, които определят политиките и отговарят за тяхното изпълнение. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отново изтъква това, което отбеляза в становището си от 2011 г. относно „Социални аспекти на транспортната политика на ЕС“. ЕИСК би искал Европейската комисия да въведе необходимите мерки, които да гарантират хармонизирането на социалните стандарти при трафика в рамките на ЕС, като същевременно отчете необходимостта от еднакви условия на конкуренция в международен план в тази сфера. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Новата „Стратегия за устойчива и интелигентна мобилност — подготвяне на европейския транспорт за бъдещето“ беше разгледана в становище на ЕИСК (TEN 729 (1)), прието на 28 април 2021 г. ЕИСК отново призовава настоятелно да бъдат изпълнени всички изложени в него заключения и препоръки. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК ще отдели голямо внимание и ще работи в рамките на няколко становища по бъдещата стратегия „Адаптиране към цел 55“, която Комисията се очаква да публикува на 14 юли. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Въведение

| 2.1. | На 10 декември 2020 г. беше публикуван работен документ за оценка на Бялата книга „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ [SWD(2020) 410]. През 2011 г., когато беше изготвена пътната карта, беше проведена консултация с Европейския икономически и социален комитет. Той прие становището си TEN/454 (2) на 26 октомври 2011 г. След публикуването на документа за оценка SWD(2020) 410 Европейският икономически и социален комитет взе решение да го анализира през призмата на целите, определени в пътната карта, на становището си TEN/454 и на развитията след публикуването ѝ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | След приемането на Бялата книга бяха осъществени редица инициативи на Комисията, обхващащи всички видове транспорт (четвъртият железопътен пакет, Европейската стратегия за мобилност с ниски емисии от 2016 г., Директивата относно инфраструктурата за алтернативни горива, трите пакета за мобилността относно различни аспекти на автомобилния транспорт, Регламентът относно пристанищните услуги, „Син пояс“, стратегията за въздухоплаването, програмата NAIADES, Европейският акт за достъпността, Регламентът относно трансевропейските транспортни мрежи, Регламентът относно Механизма за свързване на Европа и др.). Оценката дава възможност да се изтъкне постигнатият технически, политически и социален напредък, и по-специално частта от приетия през 2020 г. пакет за мобилността, която се отнася до регулирането на автомобилния транспорт, като същевременно се припомнят целите, които все още не са постигнати. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Това, което беше постигнато от определените през 2011 г. първоначални цели — които нямаше как да вземат предвид случилото се впоследствие — следва да се разглежда от гледна точка както на геополитическите събития (Брексит, засилващата се мощ на Китай), така и на екологичните процеси (няма признаци за забавяне на глобалното затопляне, нито за колективна способност за постигане на целите на Парижкото споразумение) или здравните кризи (COVID-19). Здравната криза извади на показ зависимостта на Европа от вноса на важни за суверенитета стратегически стоки и стана повод за безпрецедентен европейски интервенционизъм (план за възстановяване на стойност 750 милиарда евро), който от своя страна последва дълбоката промяна в амбициите на европейската политика в областта на околната среда с цел постигане на въглеродна неутралност до 2050 г. и намаляване с 90 % на емисиите на парникови газове в транспортния сектор като част от Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК отбелязва работния документ на службите на Комисията от 2016 г. за оценка на изпълнението на пътната карта (3), в който се стига до заключението, че що се отнася до определените в Бялата книга цели, в повечето случаи е минало твърде малко време от нейното приемане, за да се направи подходяща оценка на постигнатия напредък. В оценката се посочва, че се полагат усилия за подобряване на съответните показатели, и се споменават очакванията на заинтересованите страни за по-голям акцент върху изпълнението, увеличаване на инвестициите в транспортна инфраструктура, по-добро отчитане на нуждите на ползвателите на транспорт и работниците, по-силно Единно европейско транспортно пространство и технологично развитие. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Настоящото становище, което по замисъл е ограничено до обхвата на документа за оценка, не може напълно да пренебрегне процесите в областта на околната среда в световен план. Затова насърчаваме читателите на становището да се запитат, за всеки един от разгледаните аспекти, какво би било потенциалното, предвидимо или очаквано краткосрочно, средносрочно и дългосрочно въздействие на тези събития, които все още не са достатъчно отдалечени във времето. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК отново изтъква, както направи в становището си относно пътната карта, колко е важно гражданското общество да бъде привлечено за участие в изпълнението и оценката на пътната карта. През 2015 г. ЕИСК прие становище относно напредъка по пътната карта и свързаните с нея предизвикателства по искане на Европейския парламент, който през септември 2015 г. прие резолюция относно изпълнението на пътната карта. В работния документ на службите на Комисията от 2016 г. бяха представени становищата на няколко органа на ЕС, което ЕИСК оценява като добра практика. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства тази инициатива за оценка, която му дава възможност да изрази своята гледна точка и трябва да послужи най-вече като основа за определяне на приоритетите в светлината на констатираните в документа развитие, напредък и закъснения. В бъдеще ЕИСК би искал да бъде редовно информиран за напредъка по изпълняваните стратегии посредством такъв тип оценки, които да се извършват на подходящи за конкретния проект интервали. ЕИСК изразява надежда, че в тези оценки не само ще се прави преглед на напредъка и закъсненията, но и ще се представят основните фактори, обясняващи на какво се дължат те, както и международните процеси и инициативи, които оказват или могат да окажат въздействие върху първоначалните пътни карти. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В становището си от октомври 2011 г. ЕИСК изрази съжаление, че в списъка с предложени мерки са посочени много малко крайни срокове и че в пътната карта няма ясна връзка между политически (до 2050 г.) и тактически мерки (които могат да се предприемат още сега). В становището беше отправен призив пътната карта да включва по-прецизен работен план за периода 2013—2020 г. В становището си от 2015 г. ЕИСК предложи обща преоценка на плана за действие в Приложение I към пътната карта от гледна точка на политическата му осъществимост в дадения момент. Следва да се отбележи, че през 2018 г. беше измерен постигнатият напредък по трите специфични цели (емисии на парникови газове — цел за намаляване с 60 % до 2050 г. спрямо равнищата от 1990 г. и цел за намаляване с 20 % до 2030 г. спрямо равнищата от 2008 г., зависимост от изкопаемите горива, ограничаване на нарастването на задръстванията). Емисиите на парникови газове тогава бяха с 32 % над равнищата от 1990 г. и бяха нараснали през периода 2013—2018 г. Изкопаемите горива все още покриват основната част от енергийните нужди на транспортния сектор. Техният дял наистина намалява през последните години, но темпът на намаляване, който е тясно свързан с прилагането на разпоредбите в областта на околната среда в различните държави, е незадоволителен. Що се отнася обаче до показателите, свързани със задръстванията, целта, която не е количествено определена и е твърде неамбициозно формулирана, изглежда не е постигната. ЕИСК все пак отбелязва, че новите начини на организиране на работата в резултат на здравната криза разкриват нови системни възможности. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В становището си от 2011 г. ЕИСК подкрепи стратегията на пътната карта за по-широко използване на продиктувани от пазара мерки. В становището си от 2015 г. ЕИСК изтъкна, че трябва да се обърне внимание, наред с останалото, на свързаните със сближаването аспекти на принципа „замърсителят плаща“, да се отчетат рисковете от социално изключване и да се гарантира обща съгласуваност с данъците и таксите. И все пак, поради факта, че не беше постигнато забавяне на глобалното затопляне, и с оглед на поуките, извлечени от здравната криза и от важната роля, която политическите власти изиграха тогава и без съмнение впоследствие, ЕИСК призовава Европа и публичните органи в държавите членки да поемат полагащата им се водеща роля в управлението на промените, необходими за постигането на устойчиво бъдеще, по-специално чрез ускоряване на инвестиционните програми. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | По-голямата част от предвидените в Бялата книга инициативи целят въвеждането на комодална транспортна система в рамките на единно европейско транспортно пространство. ЕИСК отново изразява подкрепата си за комодалността. В този контекст ЕИСК изтъква и необходимостта от цялостно прилагане на практика на официалното отваряне на пазара, постигнато с четвъртия железопътен пакет, за да може железопътният транспорт да се превърне в привлекателен партньор от гледна точка на мултимодалността, като се вземат предвид и екологичните и социалните въпроси. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | През 2011 г. и 2015 г. ЕИСК изтъкна липсата на реализъм по отношение на начина на постигане на целите за екологизиране на системата и разходите. Заради докладваните закъснения, здравната криза и икономическите последици от нея ЕИСК е дълбоко загрижен дали участниците ще могат да финансират необходимите промени. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Първоначалната цел за намаляване с 60 % на емисиите на CO2 в транспортния сектор до 2050 г. се оказа твърде амбициозна, особено с оглед на данните от края на 2018 г. и изложените в оценките перспективи, според които при липса на допълнителни политики или засилване на съществуващите мерки тази цел няма да бъде постигната. ЕИСК изразява надежда, че новият импулс на Европейския зелен пакт ще намери израз в европейска политика за научноизследователска и развойна дейност, която да е на висотата на предизвикателствата, ще бъде подходящо направляван и ще има по-ускорен график за изпълнение. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Комитетът предлага затягането на графика и определянето на средносрочни цели да не се ограничават до емисиите на CO2, а да се включат конкретни и количествени цели за намаляване на зависимостта от нефта, шумовите емисии и замърсяването на въздуха. Комитетът подчертава, че енергийният преход не трябва да води до влошаване на условията на живот в някои части на Европа. Преходът трябва да бъде справедлив и да отчита — но не за сметка на целите си — икономическите, социалните и териториалните специфики. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В съответствие с предходните си становища (от 2011 г. и 2015 г.) ЕИСК припомня колко е важно отбелязаното в параграф 18 от пътната карта: „ограничаването на мобилността не е алтернатива“. Според ЕИСК е важно да се припомни, че това твърдение не следва да се тълкува като противоречащо на мерките, които целят повишаване на енергийната ефективност на транспорта и намаляване на емисиите. Европа преминава през период на сериозни предизвикателства. Това обаче не бива да води до промяна на курса. Сред целите на пътната карта, тези, които са свързани с организацията на европейския вътрешен пазар, отбелязаха добър напредък. Би било изключително вредно, ако социалните и екологичните изисквания на различните европейски инициативи минат на втори план през следващите години. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Пътната карта отчита необходимостта от повишаване на конкурентоспособността на видовете транспорт, които са алтернативи на автомобилния. Комитетът продължава да подкрепя тази цел, при условие че тя бъде постигната, като се увеличат капацитетът и качеството на железопътния, вътрешноводния и морския транспорт на къси разстояния и се насърчат ефективни интермодални услуги, а не като се възпрепятства развитието на ефективен и устойчив автомобилен превоз в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК приветства постигнатия напредък в социалната сфера (създаването на Европейския орган по труда, интегрирането на Морската трудова конвенция на МОТ в европейското право, прилагането на мерките за надзор, предвидени в пакета за автомобилния транспорт от декември 2011 г., и др.). ЕИСК обаче остава загрижен относно напрежението, произтичащо от различните равнища на социална закрила и заплащане на пазара на товарния автомобилен транспорт, както и относно факта, че в някои случаи липсват достойни условия на труд. ЕИСК отново отправя призив, както през 2011 г. и 2015 г., за повишаване на пътната безопасност, социалните стандарти и човешките и финансовите ресурси за наблюдение на спазването на разпоредбите и законодателството. Накрая, ЕИСК би искал също така Комисията да разгледа въпроса за „служителите/работниците“ на платформите за доставка по домовете. Както в становището си TEN/697 (4), Комитетът призовава за насърчаване на заетостта и за борба срещу социалния дъмпинг. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | В предходните си становища (от 2011 г. и 2015 г.) ЕИСК изрази сериозни съмнения относно целесъобразността на залегналата в пътната карта специфична цел за преход към друг вид транспорт, а именно до 2030 г. 30 % от автомобилния превоз на товари на разстояние над 300 км да бъдат пренасочени към други видове транспорт, а до 2050 г. — над 50 %. Елементите на оценката ясно показват, че до момента не са настъпили промени в разпределението на видовете транспорт. Във връзка с това ЕИСК изразява съгласие със заявеното в резолюцията на Европейския парламент от 2015 г. относно изпълнението на пътната карта, а именно че стратегията на пътната карта за преминаване към други видове транспорт не е успешна и че с оглед на това следва да се подобри устойчивостта на всички видове транспорт и да се търсят решения за комодалност. Европейският зелен пакт и неговата цел за намаляване на емисиите на парникови газове в транспортния сектор с 90 % до 2050 г. променят правилата на играта, без обаче да дават отговор на практическите въпроси, които произтичат от тази нова амбиция. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК отново изразява загриженост относно конкурентоспособността на Европа и нейните дружества. ЕИСК е твърдо убеден, че е по-добре да се прилагат глобални мерки. Регионалните или континенталните мерки — като например правата на потребителите, социалните стандарти и мерките за устойчивост — би трябвало да се прилагат и за транспортните дружества от държави извън ЕС, които развиват дейност на, към и от вътрешния пазар, което ще доведе до еднакви условия на конкуренция в световен мащаб и ще предотврати изместването на въглеродни емисии и загубата на работни места. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК отбелязва, че и в двете предходни оценки като цяло се посочва, че е твърде рано да се направи пълна оценка на резултатите от изпълнението на пътната карта. ЕИСК счита за незадоволителен факта, че изглежда няма достатъчно добри критерии за оценка, даващи възможност да се прави надежден преглед във всеки един момент от оценяването на стратегията. Това изглежда особено незадоволително предвид факта, че дейностите по изпълнението продължават съответно вече пет (2016 г.) и девет (2020 г.) години. В този контекст ЕИСК се позовава на препоръката в становището си от 2011 г. за по-прецизен работен план за периода 2013—2020 г., който да улесни оценката. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | И в двете оценки —от 2016 г. и от 2020 г. — се отдава голямо значение на пълното прилагане на Единното европейско транспортно пространство; в оценката от 2020 г. единният пазар на ЕС се изтъква по-специално като мощен двигател за осъществяването на икономически ефективни промени, включително за широкото приемане на технологичните промени, и се отбелязва, че това е важно за насърчаването на публичните и частните инвестиции в тази област. С оглед на това ЕИСК счита за изненадващо, че в Стратегията на Комисията за устойчива и интелигентна мобилност от 2020 г. не се обръща повече внимание на връзката между целите за устойчивост и цифровизация и единния пазар, в т.ч. на аспектите, свързани със социалната сфера и сближаването. Затова ЕИСК изразява съжаление, че оценката от 2020 г. не беше приключена преди да се приеме новата стратегия. Това щеше да позволи заключенията от оценката да бъдат използвани при разработването на стратегията. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК изразява съжаление, че в оценката не се обръща достатъчно внимание на проблемите и закъсненията при реализирането на TEN-T, и по-специално на коридорите от основната мрежа. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ЕИСК изтъква колко е важно да се получи подкрепата на гражданското общество и заинтересованите страни, включително чрез приобщаващ диалог, както беше предложено в становището му от 2012 г. Широкото разбиране и приемане на целите на политиката ще бъдат изключително полезни за постигането на резултати. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК продължава да подкрепя програмата за трансевропейски транспортни мрежи. В контекста на Зеления пакт ЕИСК призова, призовава и ще продължи да призовава за политики за инвестиране в модерна и съобразена с бъдещите предизвикателства инфраструктура (5). ЕИСК продължава да подкрепя програмата за трансевропейски транспортни мрежи. Освен това Комитетът препоръчва да се даде приоритет на преките връзки между летищните центрове и високоскоростната железопътна мрежа, чието съществуване трябва да бъде предварително условие, преди да се обсъжда евентуална забрана на полетите на къси разстояния. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК отново заявява подкрепата си за създаването и прилагането на Единно европейско небе. В съответствие със становището си TEN/697 и с оглед на кризата Комитетът призовава държавите членки и всички заинтересовани страни в сектора на въздухоплаването да улеснят пълното и бързо изпълнение на амбициозните цели на ЕС по отношение на безопасността, разходната ефективност, капацитета и устойчивостта на европейския сектор на въздушния транспорт. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | В рамките на политиката си за железопътния транспорт до този момент Комисията се беше съсредоточила преди всичко върху конкуренцията в железопътния сектор, вместо да полага последователни усилия за изпълнение на целите на политиката в областта на околната среда, определени в Бялата книга за транспорта. ЕИСК подчертава, че интегрираните железопътни системи могат да гарантират справедливо разпределение също както неинтегрираните. Отделянето имаше различни последици в отделните държави членки в зависимост от състоянието на инфраструктурата, качеството и размера на подвижния състав, както и от модела на отделяне. Конкурентоспособността на новите частни превозвачи в много случаи се базира на по-лошите условия на труд. „Универсалният модел“ в железопътния сектор е незадоволителен: необходимо е да се отчетат географските специфики, обхватът на модела, трасето на линията, както и начинът, по който функционират превозът на товари и този на пътници. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Значителните суми, които се очаква да бъдат мобилизирани в контекста на целта за въглеродна неутралност до 2050 г. и намаляване на парниковите газове с поне 50 % до 2030 г., вероятно ще разтърсят из основи транспортния сектор. ЕИСК призовава за създаването на „Фонд за справедлив преход (ФСП) в сектора на транспорта“, с който да се подпомогнат по-специално работниците и предприятията в сектора, които не са само големи субекти. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | От 2011 г. насам беше постигнат напредък в социалната сфера, по-специално чрез прилагането на Морската трудова конвенция на МОТ от 2006 г. Тези минимални правила обаче не могат да осигурят на засегнатите работници условия на труд, съизмерими с европейския проект. След като проектът за европейски флаг беше изоставен, ЕИСК би желал Европейската комисия да продължи усилията си за хармонизиране на социалните стандарти при трафика в рамките на ЕС, като същевременно отчита необходимостта от еднакви условия на конкуренция в тази област в международен план. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | По въпроса за създаването на европейски регистър и европейски флаг ЕИСК отбелязва, че в оценката не се обръща внимание на многобройните и сложни причини, поради които тази цел не беше постигната. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Що се отнася до Европейската стратегия за изследвания, нововъведения и внедряване в областта на транспорта, новите цели на Европейския зелен пакт изискват ефективни начини за мобилизиране на ресурси и по-тясна координация между различните заинтересовани страни в сектора. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК припомня становището си от 2011 г. относно „Социални аспекти на транспортната политика на ЕС“, в което „препоръчва жените и младите работници да бъдат привлечени да работят в транспортния сектор чрез мерки, с които да се подобрят качеството на заетостта във всички видове транспорт, условията на труд, обучението и ученето през целия живот, възможностите за професионално развитие, опазването на здравето и безопасността на работното място, и които да допринесат за по-добър баланс между работата и личния живот“ (6). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК отново изтъква необходимостта от създаване на обсерватория по социалните въпроси, заетостта и обучението в транспортния сектор. Необходимо е да се въведат стимули в подкрепа на приемането на стандарти за качество в целия транспортен сектор. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | В становището си от 2011 г. ЕИСК посочи, че „като цяло, социалното измерение на пътната карта е слабо засегнато“. ЕИСК отправя същата забележка и към документа за оценка. ЕИСК отдава приоритетно значение на необходимостта от социална оценка, която да бъде свързана с искането за създаване на обсерватория по социалните въпроси в предходния параграф. Изискваните от сектора промени и техният темп неизбежно ще окажат натиск върху организациите и мъжете и жените, които ги поддържат жизнеспособни. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Здравната криза и развитието на онлайн продажбите с доставка по домовете или в близост до дома увеличиха „индивидуализирания“ превоз на стоки, по-специално в градските райони. Ускоряването на тези методи на дистрибуция допринася за задръстванията и замърсяването в градската среда и повдига въпроса за последната миля, например в енергийния сектор. Този вид потребление създава многобройни предизвикателства, налагайки необходимостта от още по-бързо въвеждане на мерки за намаляване на емисиите на CO2, особено в гъсто населените райони. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК отбелязва постигнатия напредък по отношение на парка от електрически превозни средства и значително различаващите се ситуации в отделните държави от ЕС. Този напредък, който по същество е резултат от законодателството на всяка държава членка, налага необходимостта от инфраструктура и повдига въпроси по отношение на стандартизацията. В становището си по този въпрос (7) Комитетът вече изрази безрезервната си подкрепа за усилията, насочени към по-широко навлизане на електрически превозни средства. ЕИСК приветства, но предпазливо, използването на декарбонизирана енергия. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК отбелязва, че в Бялата книга се разглеждат основно технологичните иновации и се пренебрегват други важни аспекти на политиките за устойчива мобилност, които също могат да бъдат иновативни (например мерки с незадължителен характер и социални иновации, като нови подходи в областта на планирането, участие на гражданите, новаторски методи за повишаване на осведомеността и др.). С оглед на това е необходимо по-широко определение за иновации. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Въпреки че немоторизираният транспорт беше признат през 2011 г., все още не се обръща достатъчно внимание на неговото популяризиране и липсва необходимата съгласуваност. Много градове инвестират в инфраструктура за ходене пеша и колоездене (напр. в рамките на програми по линия на ЕФРР). До момента обаче Европейският съюз не разполага нито със стратегия, нито с административен и управленски капацитет, за да приложи всеобхватни, междусекторни и интегрирани решения в тази област. ЕИСК би искал да се позове на своето становище относно потенциалните значителни ползи за здравето от активните начини на придвижване като колоезденето и ходенето пеша в Европа, в което целенасочено предлага „малки стъпки“ за отключване на потенциала на колоезденето и ходенето пеша с оглед на ползите както за здравето на европейските граждани, така и за достъпността. Затова ЕИСК предлага да се разработи стратегия на ЕС за немоторизирания транспорт, която да доведе до конкретни действия на европейско равнище за стратегическо планиране, проектиране и инвестиции в колоездене и ходене пеша. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Що се отнася до плановете за градска мобилност, след публикуването на насоките за плана за устойчива градска мобилност (ПУГМ) през 2013 г. Комисията финансира стотици градове в цяла Европа със средства на ЕС (напр. инициативата Civitas), за да гарантира балансирано и интегрирано развитие на устойчивите видове градски транспорт. Това се илюстрира от впечатляващите и плодотворни резултати от приемането на ПУГМ в Европа. Важно е да се отбележи, че тук се следва подход на участие, съсредоточен върху нуждите на тези, които са в основата на процеса. Всеобхватното и устойчиво планиране на градската мобилност доказа способността си да се превърне в ефективно средство за справяне с предизвикателствата в областта на климата, енергетиката и околната среда. ЕИСК би желал да насърчи стартирането на европейска инициатива, която очевидно е необходима, за да се въведат национални рамки в страните от ЕС за изготвяне и прилагане на планове за устойчива градска мобилност, които са основните стратегически инструменти за планиране на градската мобилност. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Що се отнася до комуникацията и трансфера на знания в областта на градската мобилност, ЕИСК отбелязва отличната работа, която беше свършена със създаването през 2014 г. на портала ELTIS като обсерватория на градската мобилност, която допринася за видимостта на напредъка и най-добрите практики. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Мерките, свързани с пътните такси и системите за контрол на достъпа на превозните средства до градските зони, все още не са широко приети в Европа. В Бялата книга се посочва, че разходите, свързани със задръстванията, ще нараснат с около 50 % до 2050 г., и че е необходимо да се направи оценка на съществуващите системи за пътно таксуване, като се предвидят стимули за държавите членки, които стартират пилотни проекти за прилагане на системи, съобразени с тези насоки. Популяризирането и насърчаването на обществения транспорт и немоторизираната мобилност биха могли да бъдат решение. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Бялата книга предвиждаше по-широко навлизане на алтернативните горива (като електрическо задвижване или водород) като принос към екологизирането на транспорта. Въпреки че през последното десетилетие производството на алтернативни горива се подобри и нарасна, през 2018 г. само 33 % от електроенергията в Европа идваха от възобновяеми енергийни източници. Затова ЕИСК счита, че емисиите от превозните средства и техният въглероден отпечатък би трябвало да се измерват през целия им жизнен цикъл. Освен това замяната на двигателите с вътрешно горене с електрически превозни средства няма да промени модела на задръстванията в нашите градове. |
| --- | --- |

4.18.

Брюксел, 9 юни 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 158.

1

(2)  ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 146.

2

(3)  SWD(2016) 226.

3

(4)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 112.

4

(5)  Становище на ЕИСК относно „Устойчиво развитие на транспортната политика на ЕС и планиране в областта на TEМ-T“ (проучвателно становище) (ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 31) (TEN/446).

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Отражение на политиките на ЕС върху възможностите за работа, нуждите от обучение и условията на труд на транспортните работници“ (проучвателно становище) (ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 22) (CESE 1006/2011).

6

(7)  Становище на ЕИСК относно „Към по-широко навлизане на електрически превозни средства“ (проучвателно становище) (ОВ C 44, 11.2.2011 г., стр. 47) (CESE 989/2010).

7

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/106

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в зоната на компетентност на Комисията по рибата тон в Индийския океан, и за изменение на регламенти (ЕО) No 1936/2001, (ЕО) No 1984/2003 и (ЕО) No 520/2007 на Съвета

(COM(2021) 113 final — 2021/0058 (COD)

(2021/C 341/15)

| Консултация | Европейски парламент, 24.3.2021 г.
  Съвет, 31.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 187/0/2 |

Консултация

Европейски парламент, 24.3.2021 г.

Съвет, 31.3.2021 г.

Правно основание

Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

187/0/2

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 561-вата си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юни 2021 г. (заседание от 9 юни), Комитетът реши със 187 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 9 юни 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/107

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/625 по отношение на официалния контрол на животни и продукти от животински произход, изнасяни от трети държави за Съюза, за да се гарантира спазването на забраната на някои видове употреба на антимикробни средства

(COM(2021) 108 final — 2021/0055 (COD)

(2021/C 341/16)

| Консултация | Европейски парламент, 11.3.2021 г.
  Съвет, 17.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 43, параграф 2, член 114, член 168, параграф 4, буква б) и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 212/0/4 |

Консултация

Европейски парламент, 11.3.2021 г.

Съвет, 17.3.2021 г.

Правно основание

Член 43, параграф 2, член 114, член 168, параграф 4, буква б) и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

212/0/4

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 561-вата си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юни 2021 г. (заседание от 9 юни), Комитетът реши с 212 гласа „за“ и 4 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 9 юни 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 341/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 341/108

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за опазване и управление, приложими в зоната на компетентност на Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централен Тихи океан, и за изменение на Регламент (ЕО) No 520/2007 на Съвета

(COM(2021) 198 final — 2021/0103 (COD)

(2021/C 341/17)

| Консултация | Европейски парламент, 26.4.2021 г.
  Съвет, 6.5.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 9.6.2021 г. |
| Пленарна сесия No | 561 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 221/0/7 |

Консултация

Европейски парламент, 26.4.2021 г.

Съвет, 6.5.2021 г.

Правно основание

Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

9.6.2021 г.

Пленарна сесия No

561

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

221/0/7

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 561-вата си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юни 2021 г. (заседание от 9 юни), Комитетът реши с 221 гласа „за“ и 7 гласа „против“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 9 юни 2021 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---