# Europeiska unionens L 15/20 j

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 15 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången20 januari 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 15

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången20 januari 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 85/2006 av den 17 januari 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av odlad lax med ursprung i Konungariket Norge | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 86/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 24 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 87/2006 av den 19 januari 2006 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av paddyris som innehas av det grekiska interventionsorganet | 26 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 88/2006 av den 19 januari 2006 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av paddyris som innehas av det spanska interventionsorganet | 28 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 89/2006 av den 19 januari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 2295/2003 beträffande de beteckningar som får användas vid saluföring av ägg i samband med begränsat tillträde för höns till rastgård utomhus | 30 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 90/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av bidragssatserna för vissa produkter från sockersektorn som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 32 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 91/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 17:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1138/2005 | 34 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 92/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn från och med den 20 januari 2006 | 35 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 93/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick | 37 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 94/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick | 39 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 95/2006 av den 19 januari 2006 om utfärdande av importlicenser för socker och blandningar av socker och kakao som omfattas av ursprungskumulation AVS/ULT och EG/ULT | 42 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 96/2006 av den 19 januari 2006 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005 | 43 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 97/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005 | 44 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 98/2006 av den 19 januari 2006 om de anbud som meddelats för import av sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2094/2005 | 45 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 99/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2093/2005 | 46 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 100/2006 av den 19 januari 2006 om utfärdande av exportlicens för vin | 47 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 85/2006 av den 17 januari 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av odlad lax med ursprung i Konungariket Norge

1

Kommissionens förordning (EG) nr 86/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

24

*

Kommissionens förordning (EG) nr 87/2006 av den 19 januari 2006 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av paddyris som innehas av det grekiska interventionsorganet

26

*

Kommissionens förordning (EG) nr 88/2006 av den 19 januari 2006 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av paddyris som innehas av det spanska interventionsorganet

28

*

Kommissionens förordning (EG) nr 89/2006 av den 19 januari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 2295/2003 beträffande de beteckningar som får användas vid saluföring av ägg i samband med begränsat tillträde för höns till rastgård utomhus

30

Kommissionens förordning (EG) nr 90/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av bidragssatserna för vissa produkter från sockersektorn som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

32

Kommissionens förordning (EG) nr 91/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 17:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1138/2005

34

Kommissionens förordning (EG) nr 92/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn från och med den 20 januari 2006

35

Kommissionens förordning (EG) nr 93/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

37

Kommissionens förordning (EG) nr 94/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick

39

Kommissionens förordning (EG) nr 95/2006 av den 19 januari 2006 om utfärdande av importlicenser för socker och blandningar av socker och kakao som omfattas av ursprungskumulation AVS/ULT och EG/ULT

42

Kommissionens förordning (EG) nr 96/2006 av den 19 januari 2006 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005

43

Kommissionens förordning (EG) nr 97/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005

44

Kommissionens förordning (EG) nr 98/2006 av den 19 januari 2006 om de anbud som meddelats för import av sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2094/2005

45

Kommissionens förordning (EG) nr 99/2006 av den 19 januari 2006 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2093/2005

46

Kommissionens förordning (EG) nr 100/2006 av den 19 januari 2006 om utfärdande av exportlicens för vin

47

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 december 2005 om ändring av beslut 2005/59/EG när det gäller de områden där planerna för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin skall genomföras i Slovakien
  [delgivet med nr K(2005) 5632] | 48 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 23 december 2005 om ändring av beslut 2005/59/EG när det gäller de områden där planerna för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin skall genomföras i Slovakien
  [delgivet med nr K(2005) 5632]

[delgivet med nr K(2005) 5632]

48

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 85/2006

av den 17 januari 2006

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av odlad lax med ursprung i Konungariket Norge

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Provisoriska åtgärder

| (1) | Efter inledandet (2) av en antidumpningsundersökning den 23 oktober 2004 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 628/2005 (3) preliminära antidumpningstullar på import av odlad lax med ursprung i Norge (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”). De preliminära antidumpningstullarna, som utformats som värdetullar på mellan 6,8 % och 24,5 % av de importerade produkternas värde, började tillämpas från och med den 27 april 2005. |
| --- | --- |

(1)

Efter inledandet (2) av en antidumpningsundersökning den 23 oktober 2004 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 628/2005 (3) preliminära antidumpningstullar på import av odlad lax med ursprung i Norge (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”). De preliminära antidumpningstullarna, som utformats som värdetullar på mellan 6,8 % och 24,5 % av de importerade produkternas värde, började tillämpas från och med den 27 april 2005.

| (2) | Den 1 juli 2005 ändrade kommissionen genom förordning (EG) nr 1010/2005 (4) (nedan kallad ”förordningen om ändring”) formen på de provisoriska åtgärderna genom att ersätta värdetullen med ett minimiimportpris på 2,81 euro/kg fiskekvivalent och förlänga de provisoriska åtgärdernas giltighetstid för en period av ytterligare tre månader genom en ändring av förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(2)

Den 1 juli 2005 ändrade kommissionen genom förordning (EG) nr 1010/2005 (4) (nedan kallad ”förordningen om ändring”) formen på de provisoriska åtgärderna genom att ersätta värdetullen med ett minimiimportpris på 2,81 euro/kg fiskekvivalent och förlänga de provisoriska åtgärdernas giltighetstid för en period av ytterligare tre månader genom en ändring av förordningen om preliminär tull.

1.2   Efterföljande förfarande

| (3) | Efter offentliggörandet av förordningen om införandet av de preliminära antidumpningstullarna underrättades parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för förordningen om preliminär tull. Några parter lämnade skriftliga synpunkter. Alla berörda parter som begärde det gavs tillfälle att bli hörda av kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av förordningen om införandet av de preliminära antidumpningstullarna underrättades parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för förordningen om preliminär tull. Några parter lämnade skriftliga synpunkter. Alla berörda parter som begärde det gavs tillfälle att bli hörda av kommissionen.

| (4) | Efter offentliggörandet av förordningen om ändring underrättades alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för ändringen av förordningen om preliminär tull. Några parter lämnade skriftliga synpunkter. Alla berörda parter som begärde det gavs tillfälle att bli hörda av kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av förordningen om ändring underrättades alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för ändringen av förordningen om preliminär tull. Några parter lämnade skriftliga synpunkter. Alla berörda parter som begärde det gavs tillfälle att bli hörda av kommissionen.

| (5) | Alla parter underrättades dessutom om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningstullar och om villkoren för slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet har ställts i form av preliminära tullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kan lämna synpunkter på dessa uppgifter efter det att de meddelats. |
| --- | --- |

(5)

Alla parter underrättades dessutom om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningstullar och om villkoren för slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet har ställts i form av preliminära tullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kan lämna synpunkter på dessa uppgifter efter det att de meddelats.

| (6) | De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av de berörda parterna togs under övervägande och beaktades i tillämpliga fall vid fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(6)

De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av de berörda parterna togs under övervägande och beaktades i tillämpliga fall vid fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten.

| (7) | Kommissionen fortsatte att inhämta alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten. Det är dessutom att märka att förutom kontrollbesöken på plats hos de företag som anges i skäl 7 i förordningen om preliminär tull företogs det efter införandet av de preliminära åtgärderna ytterligare kontrollbesök på plats hos följande gemenskapsanvändare och intresseorganisationer för gemenskapsanvändare:






  — | Norlax, Outrup, Danmark |
| --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen fortsatte att inhämta alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten. Det är dessutom att märka att förutom kontrollbesöken på plats hos de företag som anges i skäl 7 i förordningen om preliminär tull företogs det efter införandet av de preliminära åtgärderna ytterligare kontrollbesök på plats hos följande gemenskapsanvändare och intresseorganisationer för gemenskapsanvändare:

—

Norlax, Outrup, Danmark

| — | SIF France, Boulogne-sur-Mer, Frankrike |
| --- | --- |

—

SIF France, Boulogne-sur-Mer, Frankrike

| — | De danska fiskberedningsföretagens och exportörernas intresseorganisation (Danmarks fiskeindustri- og eksportforening), Köpenhamn, Danmark |
| --- | --- |

—

De danska fiskberedningsföretagens och exportörernas intresseorganisation (Danmarks fiskeindustri- og eksportforening), Köpenhamn, Danmark

| — | Bundesverband der Deutschen Fischindustrie und des Fischgroßhandels, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Bundesverband der Deutschen Fischindustrie und des Fischgroßhandels, Hamburg, Tyskland

| — | De polska fiskeberedningsföretagens intresseorganisation, Koszalin, Polen |
| --- | --- |

—

De polska fiskeberedningsföretagens intresseorganisation, Koszalin, Polen

| — | Syndicat national du saumon et de la truite fumés, Paris, Frankrike |
| --- | --- |

—

Syndicat national du saumon et de la truite fumés, Paris, Frankrike

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (8) | Eftersom det inte framfördes några synpunkter rörande den berörda produkten och den likadana produkten bekräftas innehållet och de preliminära slutsatserna i skälen 10–14 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom det inte framfördes några synpunkter rörande den berörda produkten och den likadana produkten bekräftas innehållet och de preliminära slutsatserna i skälen 10–14 i förordningen om preliminär tull.

3.   DUMPNING

3.1   Stickprovsförfarande

| (9) | Såsom anges i skäl 18 i förordningen om preliminär tull kunde två företag inte beviljas en individuell dumpningsmarginal vid tidpunkten för fastställandet av den preliminära tullen. Kommissionen fortsatte emellertid såsom angivits undersökningen av denna fråga i det slutgiltiga skedet av förfarandet. De två företagen har därefter lämnat de uppgifter som är nödvändiga för att det skall kunna fastställas en slutgiltig individuell dumpningsmarginal för dem. |
| --- | --- |

(9)

Såsom anges i skäl 18 i förordningen om preliminär tull kunde två företag inte beviljas en individuell dumpningsmarginal vid tidpunkten för fastställandet av den preliminära tullen. Kommissionen fortsatte emellertid såsom angivits undersökningen av denna fråga i det slutgiltiga skedet av förfarandet. De två företagen har därefter lämnat de uppgifter som är nödvändiga för att det skall kunna fastställas en slutgiltig individuell dumpningsmarginal för dem.

| (10) | Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande stickprovsförfarandet bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 16 och 17 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande stickprovsförfarandet bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 16 och 17 i förordningen om preliminär tull.

3.2   Normalvärde

| (11) | Det inkom inga synpunkter efter meddelandet av de preliminära fastställandena beträffande den metod som använts för fastställandet av normalvärdet för de norska exportörerna. Således bekräftas slutgiltigt de preliminära slutsatserna i skälen 19–31 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(11)

Det inkom inga synpunkter efter meddelandet av de preliminära fastställandena beträffande den metod som använts för fastställandet av normalvärdet för de norska exportörerna. Således bekräftas slutgiltigt de preliminära slutsatserna i skälen 19–31 i förordningen om preliminär tull.

| (12) | Ett antal synpunkter inkom emellertid beträffande behandlingen av vissa kostnadsposter i samband med konstruktionen av ett normalvärde i enlighet med den metod som anges i skäl 26 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(12)

Ett antal synpunkter inkom emellertid beträffande behandlingen av vissa kostnadsposter i samband med konstruktionen av ett normalvärde i enlighet med den metod som anges i skäl 26 i förordningen om preliminär tull.

3.2.1   Allmänna anmärkningar

| (13) | I de fall ett konstruerat normalvärde användes beräknade kommissionen produktionskostnaderna för den berörda produkten under undersökningsperioden. I de fall det kunde göras en direkt fördelning av kostnaderna användes de faktiska kostnaderna. När detta inte var möjligt fördelades kostnaderna på grundval av det berörda företagets tidigare fördelning, om denna information fanns tillgänglig och kunde dokumenteras av företaget, eller om denna information inte fanns tillgänglig på grundval av omsättningen, i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

I de fall ett konstruerat normalvärde användes beräknade kommissionen produktionskostnaderna för den berörda produkten under undersökningsperioden. I de fall det kunde göras en direkt fördelning av kostnaderna användes de faktiska kostnaderna. När detta inte var möjligt fördelades kostnaderna på grundval av det berörda företagets tidigare fördelning, om denna information fanns tillgänglig och kunde dokumenteras av företaget, eller om denna information inte fanns tillgänglig på grundval av omsättningen, i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen.

| (14) | I de fall vissa kostnadsposter inte kunde fastställas direkt för undersökningsperioden beräknades de på grundval av de senast tillgängliga reviderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

(14)

I de fall vissa kostnadsposter inte kunde fastställas direkt för undersökningsperioden beräknades de på grundval av de senast tillgängliga reviderade räkenskaperna.

3.2.2   Extraordinära kostnader

| (15) | I det preliminära skedet tog kommissionen med alla extraordinära kostnader för den berörda produkten som rapporterats av företagen under undersökningsperioden. Dessa extraordinära kostnader avser ett antal företagsspecifika kostnader som t.ex. nedskrivningar av materiella tillgångar, stängning av odlings-, slakt- och beredningsanläggningar och avgångsvederlag till anställda. Flera företag ifrågasatte detta handlande av två orsaker. Det hävdades för det första att extraordinära kostnader inte bör ingå, eftersom de inte är återkommande kostnader och därför över huvud taget inte bör ingå i produktionskostnaden för lax. För det andra hävdades det att i de fall dessa kostnader ingår så bör de fördelas över den faktiska tidsperiod de avser, t.ex. den ekonomiska livslängden för beredningsanläggningen om den extraordinära kostnaden hänför sig till en sådan tillgång. |
| --- | --- |

(15)

I det preliminära skedet tog kommissionen med alla extraordinära kostnader för den berörda produkten som rapporterats av företagen under undersökningsperioden. Dessa extraordinära kostnader avser ett antal företagsspecifika kostnader som t.ex. nedskrivningar av materiella tillgångar, stängning av odlings-, slakt- och beredningsanläggningar och avgångsvederlag till anställda. Flera företag ifrågasatte detta handlande av två orsaker. Det hävdades för det första att extraordinära kostnader inte bör ingå, eftersom de inte är återkommande kostnader och därför över huvud taget inte bör ingå i produktionskostnaden för lax. För det andra hävdades det att i de fall dessa kostnader ingår så bör de fördelas över den faktiska tidsperiod de avser, t.ex. den ekonomiska livslängden för beredningsanläggningen om den extraordinära kostnaden hänför sig till en sådan tillgång.

| (16) | När det gäller påståendet att alla extraordinära kostnader bör bortses från i sin helhet noterar kommissionen att den norska laxindustrin genomgår en omstrukturering sedan ett antal år tillbaka. Detta är orsaken till att ett antal företag under ett antal räkenskapsår redovisat extraordinära kostnader. Av detta följer att de extraordinära kostnaderna i fråga inte är isolerade icke återkommande kostnader som endast avser ett begränsat antal företag, utan i stället förefaller vara återkommande kostnader i samband med laxproduktionen. Om dessa kostnader över huvud taget inte tas med skulle detta leda till en undervärdering av de verkliga produktionskostnaderna och detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller påståendet att alla extraordinära kostnader bör bortses från i sin helhet noterar kommissionen att den norska laxindustrin genomgår en omstrukturering sedan ett antal år tillbaka. Detta är orsaken till att ett antal företag under ett antal räkenskapsår redovisat extraordinära kostnader. Av detta följer att de extraordinära kostnaderna i fråga inte är isolerade icke återkommande kostnader som endast avser ett begränsat antal företag, utan i stället förefaller vara återkommande kostnader i samband med laxproduktionen. Om dessa kostnader över huvud taget inte tas med skulle detta leda till en undervärdering av de verkliga produktionskostnaderna och detta påstående avvisades därför.

| (17) | När det gäller det andra påståendet noterar kommissionen att de extraordinära kostnader som inte togs med vid det preliminära fastställandet motsvarar de faktiska kostnader som deklarerats av företagen under undersökningsperioden på grundval av de ekonomiska beslut som fattats av dessa företag. Kommissionen följde därför den metod som tillämpades av företagen själva. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller det andra påståendet noterar kommissionen att de extraordinära kostnader som inte togs med vid det preliminära fastställandet motsvarar de faktiska kostnader som deklarerats av företagen under undersökningsperioden på grundval av de ekonomiska beslut som fattats av dessa företag. Kommissionen följde därför den metod som tillämpades av företagen själva.

| (18) | Det är emellertid riktigt att en fördelning av kostnaderna över tiden skulle undanröja alltför stor verkan av företagens val av tidpunkt för rapportering av dessa kostnader. Idealt sett bör alla extraordinära kostnader för varje separat tillgång fördelas över den ekonomiska livslängden för den tillgången för att man skall nå fram till av en genomsnittlig årlig kostnad. Det är emellertid att märka att inget berört företag använde sig av denna metod. Kommissionen har i stället beslutat att använda de extraordinära kostnader som rapporterats av de företag som ingick i urvalet under de senaste tre åren på grundval av de senast tillgängliga årsredovisningarna och hänföra en tredjedel av dessa kostnader till laxproduktionen under undersökningsperioden på grundval av omsättningen. Tre år ansågs vara en lämplig tidsperiod eftersom detta är den genomsnittliga tid som det tar för en lax att växa från smolt till dess att den kan skördas. |
| --- | --- |

(18)

Det är emellertid riktigt att en fördelning av kostnaderna över tiden skulle undanröja alltför stor verkan av företagens val av tidpunkt för rapportering av dessa kostnader. Idealt sett bör alla extraordinära kostnader för varje separat tillgång fördelas över den ekonomiska livslängden för den tillgången för att man skall nå fram till av en genomsnittlig årlig kostnad. Det är emellertid att märka att inget berört företag använde sig av denna metod. Kommissionen har i stället beslutat att använda de extraordinära kostnader som rapporterats av de företag som ingick i urvalet under de senaste tre åren på grundval av de senast tillgängliga årsredovisningarna och hänföra en tredjedel av dessa kostnader till laxproduktionen under undersökningsperioden på grundval av omsättningen. Tre år ansågs vara en lämplig tidsperiod eftersom detta är den genomsnittliga tid som det tar för en lax att växa från smolt till dess att den kan skördas.

3.2.3   Nedskrivning av licenser och finansiella kostnader

| (19) | Flera företag hävdade även att nedskrivning av licenser för odling av lax och finansiella kostnader inte borde ingå i produktionskostnaden för lax. När det gäller nedskrivningen av licensernas värde är det att märka att i Norge är en giltig licens ett rättsligt krav för odling av lax. När det gäller nedskrivningen av finansiella kostnader är det att märka att dessa kostnader huvudsakligen avser användningen av fria medel, ofta i form av lån till närstående företag som också ingår i laxindustrin, och att de berörda företagen inte är investeringsbolag. |
| --- | --- |

(19)

Flera företag hävdade även att nedskrivning av licenser för odling av lax och finansiella kostnader inte borde ingå i produktionskostnaden för lax. När det gäller nedskrivningen av licensernas värde är det att märka att i Norge är en giltig licens ett rättsligt krav för odling av lax. När det gäller nedskrivningen av finansiella kostnader är det att märka att dessa kostnader huvudsakligen avser användningen av fria medel, ofta i form av lån till närstående företag som också ingår i laxindustrin, och att de berörda företagen inte är investeringsbolag.

| (20) | Av dessa orsaker bekräftar kommissionen att dessa nedskrivningar avser faktiska kostnader och därför måste påföras de berörda företagen. Det bekräftas vidare att dessa kostnader bör hänföras till huvudverksamheterna, bland annat laxodling, och begäran avvisades därför. Precis som när det gäller extraordinära kostnader ansågs det även lämpligt att hänföra en tredjedel av alla kostnader för de relevanta företagen under de senaste tre åren till laxproduktion på grundval av omsättningen. |
| --- | --- |

(20)

Av dessa orsaker bekräftar kommissionen att dessa nedskrivningar avser faktiska kostnader och därför måste påföras de berörda företagen. Det bekräftas vidare att dessa kostnader bör hänföras till huvudverksamheterna, bland annat laxodling, och begäran avvisades därför. Precis som när det gäller extraordinära kostnader ansågs det även lämpligt att hänföra en tredjedel av alla kostnader för de relevanta företagen under de senaste tre åren till laxproduktion på grundval av omsättningen.

3.2.4   Nedskrivning av biomassa

| (21) | Två företag som ingick i urvalet hävdade att nedskrivningen av biomassans värde inte borde ingå i produktionskostnaden för lax. Det hävdades att dessa nedskrivningar avser justeringar av räkenskaperna som grundar sig på det prognostiserade framtida försäljningsvärdet för lax och inte utgör en verklig kostnad. |
| --- | --- |

(21)

Två företag som ingick i urvalet hävdade att nedskrivningen av biomassans värde inte borde ingå i produktionskostnaden för lax. Det hävdades att dessa nedskrivningar avser justeringar av räkenskaperna som grundar sig på det prognostiserade framtida försäljningsvärdet för lax och inte utgör en verklig kostnad.

| (22) | I de fall företagen kunde påvisa att dessa nedskrivningar verkligen endast var ett resultat av en ändring av marknadsvärdet och inte berodde på någon annan faktor, t.ex. smitningar, dödlighet eller sjukdom, drog kommissionen slutsatsen att dessa kostnader inte borde tas med vid beräkningen av normalvärdet och i detta hänseende godtog den således påståendet från de företag som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(22)

I de fall företagen kunde påvisa att dessa nedskrivningar verkligen endast var ett resultat av en ändring av marknadsvärdet och inte berodde på någon annan faktor, t.ex. smitningar, dödlighet eller sjukdom, drog kommissionen slutsatsen att dessa kostnader inte borde tas med vid beräkningen av normalvärdet och i detta hänseende godtog den således påståendet från de företag som ingick i urvalet.

3.2.5   Internprissättning på råmaterial

| (23) | Det hävdades att vinstmarginalen för de närstående företagen borde dras av vid bedömningen av kostnaderna för det råmaterial som köpts från dessa parter. Denna metod ansågs vara förenlig med den metod som användes för integrerade företag där endast produktionskostnaden, exklusive vinst, ingår vid kostnadsberäkningen för de färdiga produkterna. I detta fall grundar sig påståendet huvudsakligen på inköp av smolt från närstående företag till de företag som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(23)

Det hävdades att vinstmarginalen för de närstående företagen borde dras av vid bedömningen av kostnaderna för det råmaterial som köpts från dessa parter. Denna metod ansågs vara förenlig med den metod som användes för integrerade företag där endast produktionskostnaden, exklusive vinst, ingår vid kostnadsberäkningen för de färdiga produkterna. I detta fall grundar sig påståendet huvudsakligen på inköp av smolt från närstående företag till de företag som ingick i urvalet.

| (24) | Som svar på detta påstående är det att notera att ingen av gemenskapens institutioner var i stånd att kontrollera produktionskostnaden för smolt, eftersom företagen inte lämnat några uppgifter om detta. Det var därför inte möjligt att bedöma vare sig vinst eller förlust för denna internförsäljning. Dessutom fanns det ingen bevisning för att dessa internpriser inverkade på tillförlitligheten hos det konstruerade normalvärdet för lax. Följaktligen avvisades detta krav. |
| --- | --- |

(24)

Som svar på detta påstående är det att notera att ingen av gemenskapens institutioner var i stånd att kontrollera produktionskostnaden för smolt, eftersom företagen inte lämnat några uppgifter om detta. Det var därför inte möjligt att bedöma vare sig vinst eller förlust för denna internförsäljning. Dessutom fanns det ingen bevisning för att dessa internpriser inverkade på tillförlitligheten hos det konstruerade normalvärdet för lax. Följaktligen avvisades detta krav.

3.2.6   Foderkostnader

| (25) | Det hävdades att det använts en för hög foderkostnad för vissa företag. Framför allt hävdades att foderkostnaderna för fisk som dött före skörd tagits upp både i foderkostnaden för skördad fisk och i kostnader i samband med dödlighet. |
| --- | --- |

(25)

Det hävdades att det använts en för hög foderkostnad för vissa företag. Framför allt hävdades att foderkostnaderna för fisk som dött före skörd tagits upp både i foderkostnaden för skördad fisk och i kostnader i samband med dödlighet.

| (26) | Detta påstående undersöktes och det konstaterades att dessa foderkostnader faktiskt räknats två gånger, vilket ledde till en justering för att korrigera denna dubblering. |
| --- | --- |

(26)

Detta påstående undersöktes och det konstaterades att dessa foderkostnader faktiskt räknats två gånger, vilket ledde till en justering för att korrigera denna dubblering.

3.3   Exportpris

| (27) | Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande fastställandet av exportpriset bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 32–34 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande fastställandet av exportpriset bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 32–34 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt.

3.4   Jämförelse

| (28) | Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande jämförelsen mellan normalvärde och exportpris bekräftas de preliminära slutsatserna i skäl 35 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande jämförelsen mellan normalvärde och exportpris bekräftas de preliminära slutsatserna i skäl 35 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt.

3.5   Dumpningsmarginal

3.5.1   Företag som ingick i urvalet

| (29) | Det fastställdes slutgiltiga individuella dumpningsmarginaler för alla tio företag som ingick i urvalet på grundval av den metod som anges i skäl 36 i förordningen om preliminär tull, vid behov justerad för att ta hänsyn till påståendena i skälen 11–26 i denna förordning. |
| --- | --- |

(29)

Det fastställdes slutgiltiga individuella dumpningsmarginaler för alla tio företag som ingick i urvalet på grundval av den metod som anges i skäl 36 i förordningen om preliminär tull, vid behov justerad för att ta hänsyn till påståendena i skälen 11–26 i denna förordning.

3.5.2   Företag som inte ingick i urvalet

| (30) | Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande fastställandet av dumpningsmarginalerna för de företag som inte ingick i urvalet bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 38 och 39 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande fastställandet av dumpningsmarginalerna för de företag som inte ingick i urvalet bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 38 och 39 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt.

3.5.3   Icke-samarbetsvilliga företag

| (31) | Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande fastställandet av dumpningsmarginalerna för de icke-samarbetsvilliga företagen bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 40 och 41 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande fastställandet av dumpningsmarginalerna för de icke-samarbetsvilliga företagen bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 40 och 41 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt.

3.5.4   Dumpningsmarginal

| (32) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Norway AS, Postbox 4102 Dreggen, 5835 Bergen, Norge | 11,2 % |
| Fjord Seafood Sales AS and Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, 8900 Brønnøysund, Norge | 15,0 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, 6002 Ålesund, Norge | 17,7 % |
| Stolt Sea Farm AS, Grev Wedels plass 5, 0151 Oslo, Norge | 10,0 % |
| Follalaks AS, 8286 Nordfold, Norge | 20,0 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norge | 0,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, 6512 Kristiansund, Norge | 18,0 % |
| Grieg Seafood AS, C. Sundtsgt 17/19, 5804 Bergen, Norge | 20,9 % |
| Sinkaberg-Hansen AS, Postbox 134, 7901 Rørvik, Norge | 2,6 % |
| Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norge | 11,2 % |
| Vägt genomsnitt för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 14,8 % |
| Dumpningsmarginal för övriga företag | 20,9 % |

(32)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Marine Harvest Norway AS, Postbox 4102 Dreggen, 5835 Bergen, Norge

11,2 %

Fjord Seafood Sales AS and Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, 8900 Brønnøysund, Norge

15,0 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, 6002 Ålesund, Norge

17,7 %

Stolt Sea Farm AS, Grev Wedels plass 5, 0151 Oslo, Norge

10,0 %

Follalaks AS, 8286 Nordfold, Norge

20,0 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norge

0,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, 6512 Kristiansund, Norge

18,0 %

Grieg Seafood AS, C. Sundtsgt 17/19, 5804 Bergen, Norge

20,9 %

Sinkaberg-Hansen AS, Postbox 134, 7901 Rørvik, Norge

2,6 %

Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norge

11,2 %

Vägt genomsnitt för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

14,8 %

Dumpningsmarginal för övriga företag

20,9 %

| (33) | I enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen drogs slutsatsen att dumpningsmarginalen för Nordlaks Oppdrett AS understeg miniminivån i och med att den var lägre än 2 %. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen drogs slutsatsen att dumpningsmarginalen för Nordlaks Oppdrett AS understeg miniminivån i och med att den var lägre än 2 %.

4.   SKADA

4.1   Definition av gemenskapsproduktion och gemenskapsindustri

| (34) | Efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten inkom ett stort antal påståenden rörande bedömningen av gemenskapsproduktionen, definitionen av gemenskapsindustrin och urvalet av gemenskapsproducenter. Kommissionen fördjupade därför skadeundersökningen och undersökte ytterligare de uppgifter som lämnats av alla gemenskapsproducenter. Dessutom begärdes när så var nödvändigt mer detaljerade uppgifter från alla företag som i det preliminära skedet utgjorde gemenskapsindustrin. Detta möjliggjorde ett slutgiltigt fastställande beträffande gemenskapsproduktionen och gemenskapsindustrin samt ökad tillförlitlighet och konsekvens i de uppgifter som användes vid bedömningen av alla skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(34)

Efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten inkom ett stort antal påståenden rörande bedömningen av gemenskapsproduktionen, definitionen av gemenskapsindustrin och urvalet av gemenskapsproducenter. Kommissionen fördjupade därför skadeundersökningen och undersökte ytterligare de uppgifter som lämnats av alla gemenskapsproducenter. Dessutom begärdes när så var nödvändigt mer detaljerade uppgifter från alla företag som i det preliminära skedet utgjorde gemenskapsindustrin. Detta möjliggjorde ett slutgiltigt fastställande beträffande gemenskapsproduktionen och gemenskapsindustrin samt ökad tillförlitlighet och konsekvens i de uppgifter som användes vid bedömningen av alla skadeindikatorer.

| (35) | Flera exporterande producenter och närstående producenter till norska exportörer framförde på nytt sin begäran om att ingå i definitionen av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(35)

Flera exporterande producenter och närstående producenter till norska exportörer framförde på nytt sin begäran om att ingå i definitionen av gemenskapsindustrin.

| (36) | Kommissionen undersökte på nytt alla argument till stöd för denna begäran vilka redan lagts fram i det preliminära skedet. Med hänsyn till bestämmelserna i artikel 4.1 i grundförordningen ansågs det emellertid att förhållandet mellan dessa närstående producenter och exportörerna eller importörerna av den dumpade produkten var sådant att det fick de berörda närstående producenterna att agera annorlunda än de icke-närstående producenterna. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen undersökte på nytt alla argument till stöd för denna begäran vilka redan lagts fram i det preliminära skedet. Med hänsyn till bestämmelserna i artikel 4.1 i grundförordningen ansågs det emellertid att förhållandet mellan dessa närstående producenter och exportörerna eller importörerna av den dumpade produkten var sådant att det fick de berörda närstående producenterna att agera annorlunda än de icke-närstående producenterna.

| (37) | Det bör erinras om att fem producenter i EU, som ingår i en stor norsk företagsgrupp som är verksam med produktion och försäljning av den berörda produkten, lämnade skriftliga synpunkter och besvarade frågeformuläret. De skriftliga synpunkterna återupptog till stor del de argument som framförts av de norska producenterna i samband med undersökningen. Trots att det konstaterats att dessa gemenskapsföretag även lidit av prisnedgången och förlorat marknadsandelar till följd av den dumpade importen från Norge motsatte de sig inledandet av en undersökning och införandet av antidumpningsåtgärder. Detta beteende anses till stor del ha orsakats av deras förhållande till exportörer i det berörda landet. I enlighet med grundförordningen beaktades därför inte dessa övriga producenters produktion vid beräkningen av gemenskapsproduktionen. Undersökningsresultaten i skäl 44 i förordningen om preliminär tull bekräftas således. |
| --- | --- |

(37)

Det bör erinras om att fem producenter i EU, som ingår i en stor norsk företagsgrupp som är verksam med produktion och försäljning av den berörda produkten, lämnade skriftliga synpunkter och besvarade frågeformuläret. De skriftliga synpunkterna återupptog till stor del de argument som framförts av de norska producenterna i samband med undersökningen. Trots att det konstaterats att dessa gemenskapsföretag även lidit av prisnedgången och förlorat marknadsandelar till följd av den dumpade importen från Norge motsatte de sig inledandet av en undersökning och införandet av antidumpningsåtgärder. Detta beteende anses till stor del ha orsakats av deras förhållande till exportörer i det berörda landet. I enlighet med grundförordningen beaktades därför inte dessa övriga producenters produktion vid beräkningen av gemenskapsproduktionen. Undersökningsresultaten i skäl 44 i förordningen om preliminär tull bekräftas således.

| (38) | Det framgick av den ytterligare undersökningen att den totala gemenskapsproduktionen av den berörda produkten uppskattningsvis uppgick till 22 000 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

Det framgick av den ytterligare undersökningen att den totala gemenskapsproduktionen av den berörda produkten uppskattningsvis uppgick till 22 000 ton under undersökningsperioden.

| (39) | När det gäller gemenskapsindustrin framgick det av den närmare undersökningen av de uppgifter som lämnats av laxindustrin att vissa företag antingen inte producerade lax längre, inte hade haft någon produktion under undersökningsperioden, uteslutande producerade vissa sorters lax, hade trätt i likvidation under undersökningsperioden eller inte lämnat uppgifter i den form som begärts. Detta ledde till slutsatsen att endast de uppgifter som lämnats av 15 gemenskapsproducenter och som ingick bland de klagande eller uttryckligen stödde klagomålet kunde beaktas vid definitionen av gemenskapsindustrin. Detta inverkade på de makroekonomiska skadeindikatorerna, vilka fastställts för hela gemenskapsindustrin, och som bland annat omfattade produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning och produktivitet. De reviderade uppgifterna beskrivs i detalj i skälen 61–75. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller gemenskapsindustrin framgick det av den närmare undersökningen av de uppgifter som lämnats av laxindustrin att vissa företag antingen inte producerade lax längre, inte hade haft någon produktion under undersökningsperioden, uteslutande producerade vissa sorters lax, hade trätt i likvidation under undersökningsperioden eller inte lämnat uppgifter i den form som begärts. Detta ledde till slutsatsen att endast de uppgifter som lämnats av 15 gemenskapsproducenter och som ingick bland de klagande eller uttryckligen stödde klagomålet kunde beaktas vid definitionen av gemenskapsindustrin. Detta inverkade på de makroekonomiska skadeindikatorerna, vilka fastställts för hela gemenskapsindustrin, och som bland annat omfattade produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning och produktivitet. De reviderade uppgifterna beskrivs i detalj i skälen 61–75.

| (40) | Det framgick vidare av den ytterligare undersökningen att 15 samarbetsvilliga gemenskapsproducenter som ingick bland de klagande hade producerat ungefär 18 000 ton lax under undersökningsperioden. Detta motsvarar cirka 82 % uppskattade totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten (se skäl 38), dvs. det handlar med andra ord om en betydande del av gemenskapsproduktionen. De klagande gemenskapsproducenterna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

Det framgick vidare av den ytterligare undersökningen att 15 samarbetsvilliga gemenskapsproducenter som ingick bland de klagande hade producerat ungefär 18 000 ton lax under undersökningsperioden. Detta motsvarar cirka 82 % uppskattade totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten (se skäl 38), dvs. det handlar med andra ord om en betydande del av gemenskapsproduktionen. De klagande gemenskapsproducenterna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

4.2   Stickprovsförfarande för bedömningen av skada

| (41) | Med hänsyn till det stora antalet producenter av odlad lax i gemenskapen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas vid bedömningen av skada. |
| --- | --- |

(41)

Med hänsyn till det stora antalet producenter av odlad lax i gemenskapen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas vid bedömningen av skada.

| (42) | I de synpunkter som inkommit efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten hävdade några berörda parter att urvalet av gemenskapsproducenter inte var representativt. Det framfördes att vissa företag är specialiserade och helt beroende av produktionen av ekologisk lax, vilken skiljer sig från produktionen av konventionell lax och att skadeindikatorerna inte har fastställts på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(42)

I de synpunkter som inkommit efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten hävdade några berörda parter att urvalet av gemenskapsproducenter inte var representativt. Det framfördes att vissa företag är specialiserade och helt beroende av produktionen av ekologisk lax, vilken skiljer sig från produktionen av konventionell lax och att skadeindikatorerna inte har fastställts på ett korrekt sätt.

| (43) | Kommissionen genomförde en ytterligare undersökning av de uppgifter som lämnats av gemenskapsproducenterna, inbegripet alla producenter som ingick i urvalet. Denna ytterligare undersökning bekräftade att gemenskapsproducenternas viktigaste produkt fortfarande var konventionell lax. I de fall det konstaterades att företag som ingick i urvalet producerade ekologisk lax ansågs det att det borde bortses från den ekologiska laxen i denna undersökning, eftersom ekologisk lax vanligen har en högre produktionskostnad och ett högre försäljningspris. Det har därför gjorts en ny bedömning av alla de skadeindikatorer som diskuteras nedan där det bortses från organisk lax. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen genomförde en ytterligare undersökning av de uppgifter som lämnats av gemenskapsproducenterna, inbegripet alla producenter som ingick i urvalet. Denna ytterligare undersökning bekräftade att gemenskapsproducenternas viktigaste produkt fortfarande var konventionell lax. I de fall det konstaterades att företag som ingick i urvalet producerade ekologisk lax ansågs det att det borde bortses från den ekologiska laxen i denna undersökning, eftersom ekologisk lax vanligen har en högre produktionskostnad och ett högre försäljningspris. Det har därför gjorts en ny bedömning av alla de skadeindikatorer som diskuteras nedan där det bortses från organisk lax.

4.3   Skadeundersökning och stickprovsmetoder

| (44) | Några exporterande producenter noterade att vissa skadeindikatorer fastställts på grundval av uppgifter som kontrollerats för de företag som ingick i urvalet, under det att vissa andra fastställts på grundval av uppgifter som inhämtats för gemenskapsindustrin i dess helhet. Med hänsyn till detta hävdade de att skadeanalysen inte hade skett på ett objektivt sätt. |
| --- | --- |

(44)

Några exporterande producenter noterade att vissa skadeindikatorer fastställts på grundval av uppgifter som kontrollerats för de företag som ingick i urvalet, under det att vissa andra fastställts på grundval av uppgifter som inhämtats för gemenskapsindustrin i dess helhet. Med hänsyn till detta hävdade de att skadeanalysen inte hade skett på ett objektivt sätt.

| (45) | Detta påstående måste avvisas. I samband med stickprovsförfaranden är det etablerad praxis att bedöma och analysera de mikroekonomiska eller resultatrelaterade skadeindikatorerna på grundval av uppgifter för de producenter inom gemenskapsindustrin som ingår i urvalet och att bedöma och analysera de makroekonomiska skadeindikatorerna på grundval av uppgifter som inhämtats för gemenskapsindustrin i dess helhet. |
| --- | --- |

(45)

Detta påstående måste avvisas. I samband med stickprovsförfaranden är det etablerad praxis att bedöma och analysera de mikroekonomiska eller resultatrelaterade skadeindikatorerna på grundval av uppgifter för de producenter inom gemenskapsindustrin som ingår i urvalet och att bedöma och analysera de makroekonomiska skadeindikatorerna på grundval av uppgifter som inhämtats för gemenskapsindustrin i dess helhet.

| (46) | Det erinras om att skadeanalysen grundar sig på






  a) | skadeindikatorer såsom försäljningspris, lager, lönsamhet, avkastning på investeringar, kassaflöde, investeringar, förmåga att anskaffa kapital och löner, som fastställts på grundval av uppgifter som kontrollerats för de företag som ingick i urvalet, och |
| --- | --- | --- |

(46)

Det erinras om att skadeanalysen grundar sig på

a)

skadeindikatorer såsom försäljningspris, lager, lönsamhet, avkastning på investeringar, kassaflöde, investeringar, förmåga att anskaffa kapital och löner, som fastställts på grundval av uppgifter som kontrollerats för de företag som ingick i urvalet, och

| b) | andra skadeindikatorer såsom produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek, som fastställts på grundval av uppgifter som inhämtats för gemenskapsindustrin i dess helhet. |
| --- | --- |

b)

andra skadeindikatorer såsom produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek, som fastställts på grundval av uppgifter som inhämtats för gemenskapsindustrin i dess helhet.

| (47) | De uppgifter som nämns i b kan inhämtas från olika källor, t.ex. klagomålet och frågeformulärsvaren från de enskilda producenterna och dubbelkontrolleras mot uppgifter från intresseorganisationer för producenter eller offentliga källor. De exporterande producenterna varken underbyggde eller förklarade på vilket sätt eller varför den skadeundersökning som skett på grundval av de två källor som anges i a och b inte var att anse som objektiv eller vilken skadeindikator som inte undersökts objektivt. På grundval av detta avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(47)

De uppgifter som nämns i b kan inhämtas från olika källor, t.ex. klagomålet och frågeformulärsvaren från de enskilda producenterna och dubbelkontrolleras mot uppgifter från intresseorganisationer för producenter eller offentliga källor. De exporterande producenterna varken underbyggde eller förklarade på vilket sätt eller varför den skadeundersökning som skett på grundval av de två källor som anges i a och b inte var att anse som objektiv eller vilken skadeindikator som inte undersökts objektivt. På grundval av detta avvisades påståendet.

| (48) | Några berörda parter hävdade dessutom att den metod som valts av kommissionen för fastställandet av skada kan leda till ett icke-representativt resultat, eftersom uppgifterna från ett företag som ingick i urvalet (Celtic Atlantic Salmon) i det preliminära skedet endast användes vid beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande men inte vid fastställandet av övriga skadeindikatorer. Efter en noggrann övervägning av detta påstående och en fördjupad analys drogs slutsatsen att detta företag borde uteslutas ur urvalet vid fastställandet av prisunderskridandet och målprisunderskridandet, eftersom det inte producerat odlad lax under skadeundersökningsperioden och vissa uppgifter som begärdes i frågeformuläret därför helt enkelt inte fanns tillgängliga för denna producent. Det faktum att de uppgifter som lämnats av detta företag inte togs med ledde emellertid inte till någon större skillnad vid beräkningen av prisunderskridandet eller målprisunderskridandet. |
| --- | --- |

(48)

Några berörda parter hävdade dessutom att den metod som valts av kommissionen för fastställandet av skada kan leda till ett icke-representativt resultat, eftersom uppgifterna från ett företag som ingick i urvalet (Celtic Atlantic Salmon) i det preliminära skedet endast användes vid beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande men inte vid fastställandet av övriga skadeindikatorer. Efter en noggrann övervägning av detta påstående och en fördjupad analys drogs slutsatsen att detta företag borde uteslutas ur urvalet vid fastställandet av prisunderskridandet och målprisunderskridandet, eftersom det inte producerat odlad lax under skadeundersökningsperioden och vissa uppgifter som begärdes i frågeformuläret därför helt enkelt inte fanns tillgängliga för denna producent. Det faktum att de uppgifter som lämnats av detta företag inte togs med ledde emellertid inte till någon större skillnad vid beräkningen av prisunderskridandet eller målprisunderskridandet.

| (49) | På denna grundval bekräftas det att såväl skadeindikatorerna som prisunderskridandet och målprisunderskridandet i det slutgiltiga skedet fastställts på grundval av kontrollerade uppgifter som lämnats av de andra fem producenterna i gemenskapen, vilka anges i skäl 7 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(49)

På denna grundval bekräftas det att såväl skadeindikatorerna som prisunderskridandet och målprisunderskridandet i det slutgiltiga skedet fastställts på grundval av kontrollerade uppgifter som lämnats av de andra fem producenterna i gemenskapen, vilka anges i skäl 7 i förordningen om preliminär tull.

| (50) | Det framgick av den ytterligare undersökningen att den sammanlagda produktionen för de fem gemenskapsproducenter som ingick i urvalet och som till fullo samarbetade i undersökningen svarade för ungefär 48 % av produktionen av odlad lax för den del av gemenskapsindustrin som stödde klagomålet. Det bekräftas således att urvalet av gemenskapsproducenter i enlighet med artikel 17 i grundförordningen grundades på den största representativa produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande samt att urvalet var helt representativt. |
| --- | --- |

(50)

Det framgick av den ytterligare undersökningen att den sammanlagda produktionen för de fem gemenskapsproducenter som ingick i urvalet och som till fullo samarbetade i undersökningen svarade för ungefär 48 % av produktionen av odlad lax för den del av gemenskapsindustrin som stödde klagomålet. Det bekräftas således att urvalet av gemenskapsproducenter i enlighet med artikel 17 i grundförordningen grundades på den största representativa produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande samt att urvalet var helt representativt.

4.4   Uppgifter som finns tillgängliga för berörda parter

| (51) | Några norska exporterande producenter hävdade dessutom att de flesta av de uppgifter om gemenskapsproducenterna som var tillgängliga för de berörda parterna var ofullständiga. De påpekade att några gemenskapsproducenter (inbegripet företag som ingick i urvalet) inte hade besvarat det stickprovsformulär som låg till grund för fastställandet av ett urval av gemenskapsproducenter. De hävdade vidare att två företag som valts ut till att ingå i urvalet inte hade besvarat antidumpningsformuläret för gemenskapsproducenter i den form som begärts. De exporterande producenterna menade att dessa företag därför inte borde ingå i urvalet och att urvalet således inte var representativt. |
| --- | --- |

(51)

Några norska exporterande producenter hävdade dessutom att de flesta av de uppgifter om gemenskapsproducenterna som var tillgängliga för de berörda parterna var ofullständiga. De påpekade att några gemenskapsproducenter (inbegripet företag som ingick i urvalet) inte hade besvarat det stickprovsformulär som låg till grund för fastställandet av ett urval av gemenskapsproducenter. De hävdade vidare att två företag som valts ut till att ingå i urvalet inte hade besvarat antidumpningsformuläret för gemenskapsproducenter i den form som begärts. De exporterande producenterna menade att dessa företag därför inte borde ingå i urvalet och att urvalet således inte var representativt.

| (52) | Det bör erinras om att kommissionen, mot bakgrund av de synpunkter som lämnats i samband med undersökningen och efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten, fördjupade sin undersökning och begärde att alla parter skulle se till att de hade lämnat fullständiga uppgifter i syfte att möjliggöra tillämpningen av artikel 19 i grundförordningen. De företag som inte lämnade begärda uppgifter eller vars uppgifter inte var tillräckligt detaljerade togs inte med i undersökningen. I detta sammanhang bör det dock erinras om att det har skett kontrollbesök på plats hos alla företag som ingick i urvalet och att de uppgifter som eventuellt saknades lämnades vid dessa besök. De berörda parterna fick även tillgång till de offentliga versionerna av de fullständiga uppgifterna och några av dem konsulterade dessa vid ett flertal tillfällen. Det ansågs därför att valet av dessa gemenskapsproducenter var berättigat och att urvalet av gemenskapsproducenter var representativt. |
| --- | --- |

(52)

Det bör erinras om att kommissionen, mot bakgrund av de synpunkter som lämnats i samband med undersökningen och efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten, fördjupade sin undersökning och begärde att alla parter skulle se till att de hade lämnat fullständiga uppgifter i syfte att möjliggöra tillämpningen av artikel 19 i grundförordningen. De företag som inte lämnade begärda uppgifter eller vars uppgifter inte var tillräckligt detaljerade togs inte med i undersökningen. I detta sammanhang bör det dock erinras om att det har skett kontrollbesök på plats hos alla företag som ingick i urvalet och att de uppgifter som eventuellt saknades lämnades vid dessa besök. De berörda parterna fick även tillgång till de offentliga versionerna av de fullständiga uppgifterna och några av dem konsulterade dessa vid ett flertal tillfällen. Det ansågs därför att valet av dessa gemenskapsproducenter var berättigat och att urvalet av gemenskapsproducenter var representativt.

4.5   Konsumtion i gemenskapen

| (53) | Eftersom det inte framkommit några nya uppgifter om konsumtionen bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 50–53 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(53)

Eftersom det inte framkommit några nya uppgifter om konsumtionen bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 50–53 i förordningen om preliminär tull.

4.6   Import till gemenskapen från det berörda landet

| (54) | Eftersom det inte framkommit några nya uppgifter eller någon ny bevisning bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 54–59 i förordningen om preliminär tull beträffande importen till gemenskapen från Norge (volym, marknadsandel och genomsnittliga priser). |
| --- | --- |

(54)

Eftersom det inte framkommit några nya uppgifter eller någon ny bevisning bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 54–59 i förordningen om preliminär tull beträffande importen till gemenskapen från Norge (volym, marknadsandel och genomsnittliga priser).

4.7   Prisunderskridande

| (55) | Vid beräkningen av storleken på prisunderskridandet under undersökningsperioden användes samma metod både i det preliminära och i det slutgiltiga skedet. De vägda genomsnittliga försäljningspriserna för de fem företag som ingick i urvalet av gemenskapsproducenter jämfördes för varje produkttyp med de vägda genomsnittliga exportpriserna för de exporterande producenter från Norge som ingick i urvalet. Denna jämförelse gjordes för jämförbara typer av odlad lax och i samma handelsled, dvs. för försäljning till den första oberoende kunden. Jämförelsen gjordes efter avräkning för avdrag och rabatter, och importpriserna noterades på nivån cif vid gemenskapens gräns, med justeringar för tullar. |
| --- | --- |

(55)

Vid beräkningen av storleken på prisunderskridandet under undersökningsperioden användes samma metod både i det preliminära och i det slutgiltiga skedet. De vägda genomsnittliga försäljningspriserna för de fem företag som ingick i urvalet av gemenskapsproducenter jämfördes för varje produkttyp med de vägda genomsnittliga exportpriserna för de exporterande producenter från Norge som ingick i urvalet. Denna jämförelse gjordes för jämförbara typer av odlad lax och i samma handelsled, dvs. för försäljning till den första oberoende kunden. Jämförelsen gjordes efter avräkning för avdrag och rabatter, och importpriserna noterades på nivån cif vid gemenskapens gräns, med justeringar för tullar.

| (56) | De priser som togs ut av de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet noterades på nivån fritt fabrik, dvs. exklusive transportkostnader, och i samma handelsled som den berörda importen. För de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet och som sålde sin fisk fritt odling med avdrag för avgifter som erlagts till beredningsföretag gjordes en justering uppåt för att beakta berednings- och förpackningskostnader och därmed möjliggöra en jämförelse mellan dessa priser och priserna för andra producenter som ingick i urvalet och för den import som är föremål för undersökning. Justeringen gjordes antingen på grundval av den avgift som faktiskt erlagts till beredningsanläggningen, eller på grundval av motsvarande kostnader för beredning och förpackning för andra producenter som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(56)

De priser som togs ut av de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet noterades på nivån fritt fabrik, dvs. exklusive transportkostnader, och i samma handelsled som den berörda importen. För de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet och som sålde sin fisk fritt odling med avdrag för avgifter som erlagts till beredningsföretag gjordes en justering uppåt för att beakta berednings- och förpackningskostnader och därmed möjliggöra en jämförelse mellan dessa priser och priserna för andra producenter som ingick i urvalet och för den import som är föremål för undersökning. Justeringen gjordes antingen på grundval av den avgift som faktiskt erlagts till beredningsanläggningen, eller på grundval av motsvarande kostnader för beredning och förpackning för andra producenter som ingick i urvalet.

| (57) | Det framgick av denna prisjämförelse att priserna för lax med ursprung i Norge väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins priser, fastställdes till cirka 12 %, vilket innebär att det förekom ett betydande prisunderskridande i det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(57)

Det framgick av denna prisjämförelse att priserna för lax med ursprung i Norge väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins priser, fastställdes till cirka 12 %, vilket innebär att det förekom ett betydande prisunderskridande i det preliminära skedet.

4.8   Gemenskapsindustrins situation

| (58) | I skäl 89 i förordningen om preliminär tull drogs den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

I skäl 89 i förordningen om preliminär tull drogs den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

| (59) | Flera berörda parter ifrågasatte tolkningen av de sifferuppgifter rörande gemenskapsindustrins situation som anges i skälen 63–89 i förordningen om preliminär tull. De hävdade att dessa siffror inte visade på någon väsentlig skada, eftersom några skadeindikatorer som t.ex. produktion, produktionskapacitet, försäljningsvolym och lager uppvisade en positiv utveckling. Även om de erkände att gemenskapsindustrins affärsutsikter inte är särskilt positiva ansåg de ändå att detta totalt sett inte borde leda till slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada. |
| --- | --- |

(59)

Flera berörda parter ifrågasatte tolkningen av de sifferuppgifter rörande gemenskapsindustrins situation som anges i skälen 63–89 i förordningen om preliminär tull. De hävdade att dessa siffror inte visade på någon väsentlig skada, eftersom några skadeindikatorer som t.ex. produktion, produktionskapacitet, försäljningsvolym och lager uppvisade en positiv utveckling. Även om de erkände att gemenskapsindustrins affärsutsikter inte är särskilt positiva ansåg de ändå att detta totalt sett inte borde leda till slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada.

| (60) | Mot bakgrund av dessa påståenden fortsatte kommissionen sin undersökning om skada. Det bör erinras om att gemenskapsindustrin nu utgörs av 15 klagande gemenskapsproducenter (se skäl 40) och att 5 av dessa har valts ut till att ingå i urvalet (se skäl 49). Mot denna bakgrund fastställdes följande undersökningsresultat: |
| --- | --- |

(60)

Mot bakgrund av dessa påståenden fortsatte kommissionen sin undersökning om skada. Det bör erinras om att gemenskapsindustrin nu utgörs av 15 klagande gemenskapsproducenter (se skäl 40) och att 5 av dessa har valts ut till att ingå i urvalet (se skäl 49). Mot denna bakgrund fastställdes följande undersökningsresultat:

4.8.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (61) | Produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för gemenskapsindustrin i dess helhet uppvisade följande utveckling:
  Tabell 1
  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (i ton) | 17 448 | 18 879 | 18 612 | 18 271 |
| Index | 100 | 108 | 107 | 105 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 32 445 | 36 900 | 39 442 | 39 342 |
| Index | 100 | 114 | 122 | 121 |
| Kapacitetsutnyttjande | 54 % | 51 % | 47 % | 46 % |
| Index | 100 | 95 | 88 | 86 |
| Källa: Gemenskapsindustrin. |

(61)

Produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för gemenskapsindustrin i dess helhet uppvisade följande utveckling:

Tabell 1

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2001

2002

2003

UP

Produktion (i ton)

17 448

18 879

18 612

18 271

Index

100

108

107

105

Produktionskapacitet (i ton)

32 445

36 900

39 442

39 342

Index

100

114

122

121

Kapacitetsutnyttjande

54 %

51 %

47 %

46 %

Index

100

95

88

86

Källa: Gemenskapsindustrin.

| (62) | Såsom framgår av tabell 1 ökade gemenskapsindustrins produktion totalt sett med 5 % under skadeundersökningsperioden. Produktionen ökade först med 8 % mellan 2001 och 2002 och minskade därefter med cirka 1 % för att sedan på nytt minska med 2 % under undersökningsperioden, då den låg på en nivå som understeg 2002 års nivå. Denna utveckling överensstämmer med den som konstaterades i det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(62)

Såsom framgår av tabell 1 ökade gemenskapsindustrins produktion totalt sett med 5 % under skadeundersökningsperioden. Produktionen ökade först med 8 % mellan 2001 och 2002 och minskade därefter med cirka 1 % för att sedan på nytt minska med 2 % under undersökningsperioden, då den låg på en nivå som understeg 2002 års nivå. Denna utveckling överensstämmer med den som konstaterades i det preliminära skedet.

| (63) | Produktionskapaciteten ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen skedde i huvudsak under 2002 (+ 14 %). Det bör noteras att produktionen av odlad lax i gemenskapen i praktiken begränsas genom av myndigheterna utfärdade licenser i vilka den högsta kvantitet av levande fisk som får hållas i vattnet på en viss plats vid en viss tidpunkt anges. Kapacitetsuppgifterna avser således en teoretisk kapacitet som grundar sig på den totala kvantitet som det beviljats licenser för och inte på den fysiska kapaciteten hos burar eller annan produktionsutrustning i gemenskapsindustrin när det gäller att hålla fisk. Dessa kapacitetsuppgifter anses därför inte vara avgörande för analysen, eftersom den faktiska produktionskapaciteten är lägre. |
| --- | --- |

(63)

Produktionskapaciteten ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen skedde i huvudsak under 2002 (+ 14 %). Det bör noteras att produktionen av odlad lax i gemenskapen i praktiken begränsas genom av myndigheterna utfärdade licenser i vilka den högsta kvantitet av levande fisk som får hållas i vattnet på en viss plats vid en viss tidpunkt anges. Kapacitetsuppgifterna avser således en teoretisk kapacitet som grundar sig på den totala kvantitet som det beviljats licenser för och inte på den fysiska kapaciteten hos burar eller annan produktionsutrustning i gemenskapsindustrin när det gäller att hålla fisk. Dessa kapacitetsuppgifter anses därför inte vara avgörande för analysen, eftersom den faktiska produktionskapaciteten är lägre.

| (64) | Kapacitetsutnyttjandet minskade först med 5 % mellan 2001 och 2002 och minskade med ytterligare cirka 7 % under 2003 och med cirka 2 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Kapacitetsutnyttjandet minskade först med 5 % mellan 2001 och 2002 och minskade med ytterligare cirka 7 % under 2003 och med cirka 2 % under undersökningsperioden.

4.8.2   Försäljningsvolym, marknadsandelar, genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen och tillväxt

| (65) | Siffrorna nedan visar gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden.
  Tabell 2
  Försäljningsvolym, marknadsandelar, genomsnittliga försäljningspriser per enhet i gemenskapen | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i ton) | 15 719 | 16 185 | 18 142 | 16 825 |
| Index | 100 | 103 | 115 | 107 |
| Marknadsandel | 2,98 % | 2,94 % | 2,97 % | 2,77 % |
| Index | 100 | 99 | 100 | 93 |
| Genomsnittliga försäljningspriser per enhet (euro/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,64 | 2,77 |
| Index | 100 | 99 | 87 | 91 |
| Källa: Frågeformulärssvar från gemenskapsindustrin beträffande försäljningsvolym och marknadsandel. Frågeformulärssvar från de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet beträffande genomsnittliga försäljningspriser per enhet fritt odling. |

(65)

Siffrorna nedan visar gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden.

Tabell 2

Försäljningsvolym, marknadsandelar, genomsnittliga försäljningspriser per enhet i gemenskapen

2001

2002

2003

UP

Försäljningsvolym (i ton)

15 719

16 185

18 142

16 825

Index

100

103

115

107

Marknadsandel

2,98 %

2,94 %

2,97 %

2,77 %

Index

100

99

100

93

Genomsnittliga försäljningspriser per enhet (euro/kg)

3,03

3,00

2,64

2,77

Index

100

99

87

91

Källa: Frågeformulärssvar från gemenskapsindustrin beträffande försäljningsvolym och marknadsandel. Frågeformulärssvar från de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet beträffande genomsnittliga försäljningspriser per enhet fritt odling.

| (66) | Mellan 2001 och undersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 7 %. Med andra ord lyckades gemenskapsindustrin öka sin försäljningsvolym med 1 100 ton. Detta resultat bör också ses mot bakgrund av ökningen av konsumtionen i gemenskapen som uppgick till hela 80 000 ton under samma period. |
| --- | --- |

(66)

Mellan 2001 och undersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 7 %. Med andra ord lyckades gemenskapsindustrin öka sin försäljningsvolym med 1 100 ton. Detta resultat bör också ses mot bakgrund av ökningen av konsumtionen i gemenskapen som uppgick till hela 80 000 ton under samma period.

| (67) | Eftersom gemenskapsindustrin inte drog full nytta av marknadstillväxten minskade dess marknadsandel totalt sett under skadeundersökningsperioden (– 7 %). Den minskade först mellan 2001 och 2002, ökade därefter en aning 2003 och minskade återigen kraftigt under undersökningsperioden, då den låg på en nivå långt under marknadsandelen för 2001. Med hänsyn till att gemenskapsindustrin har en begränsad marknadsandel inverkar varje förlust hur liten den än är väsentligt på industrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom gemenskapsindustrin inte drog full nytta av marknadstillväxten minskade dess marknadsandel totalt sett under skadeundersökningsperioden (– 7 %). Den minskade först mellan 2001 och 2002, ökade därefter en aning 2003 och minskade återigen kraftigt under undersökningsperioden, då den låg på en nivå långt under marknadsandelen för 2001. Med hänsyn till att gemenskapsindustrin har en begränsad marknadsandel inverkar varje förlust hur liten den än är väsentligt på industrins ekonomiska situation.

| (68) | Från 2001 till undersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med 9 %. Den största prisminskningen skedde mellan 2002 och 2003. |
| --- | --- |

(68)

Från 2001 till undersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med 9 %. Den största prisminskningen skedde mellan 2002 och 2003.

| (69) | Under skadeundersökningsperioden ökade konsumtionen i gemenskapen med 15 % och gemenskapsindustrin ökade sin försäljningsvolym med 7 %. Under samma tid föll dock försäljningspriserna i gemenskapen (– 9 %) och gemenskapsindustrins marknadsandel (– 7 %). Samtidigt ökade importen från Norge med cirka 35 % och marknadsandelen för lågprisimporten till dumpade priser ökade med så mycket som 8,6 procentenheter. Detta bekräftar att gemenskapsindustrin endast i en mycket begränsad utsträckning bidrog till marknadstillväxten under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Under skadeundersökningsperioden ökade konsumtionen i gemenskapen med 15 % och gemenskapsindustrin ökade sin försäljningsvolym med 7 %. Under samma tid föll dock försäljningspriserna i gemenskapen (– 9 %) och gemenskapsindustrins marknadsandel (– 7 %). Samtidigt ökade importen från Norge med cirka 35 % och marknadsandelen för lågprisimporten till dumpade priser ökade med så mycket som 8,6 procentenheter. Detta bekräftar att gemenskapsindustrin endast i en mycket begränsad utsträckning bidrog till marknadstillväxten under skadeundersökningsperioden.

4.8.3   Lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde

| (70) | Lönsamheten från försäljningen i gemenskapen förklaras av den vinst som de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet gjorde på sin försäljning av odlad lax på gemenskapsmarknaden. Avkastningen på investeringar och kassaflödet har i enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen kunnat beräknas för den minsta varugrupp som inbegriper den likadana produkten. I detta sammanhang är det att märka att odlad lax utgjorde mer än 95 % av den ekonomiska verksamhet som bedrevs av de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet.
  Tabell 3
  Lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamheten för försäljningen i EG | 8,0 % | – 6,9 % | – 9,0 % | – 5,0 % |
| Avkastning på investeringar | 38,9 % | – 18,0 % | – 26,2 % | – 21,1 % |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 2 749 | – 53 | 827 | 984 |
| Källa: De producenter i gemenskapsindustrin som ingick i urvalet. |

(70)

Lönsamheten från försäljningen i gemenskapen förklaras av den vinst som de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet gjorde på sin försäljning av odlad lax på gemenskapsmarknaden. Avkastningen på investeringar och kassaflödet har i enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen kunnat beräknas för den minsta varugrupp som inbegriper den likadana produkten. I detta sammanhang är det att märka att odlad lax utgjorde mer än 95 % av den ekonomiska verksamhet som bedrevs av de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet.

Tabell 3

Lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde

2001

2002

2003

UP

Lönsamheten för försäljningen i EG

8,0 %

– 6,9 %

– 9,0 %

– 5,0 %

Avkastning på investeringar

38,9 %

– 18,0 %

– 26,2 %

– 21,1 %

Kassaflöde (i tusen euro)

2 749

– 53

827

984

Källa: De producenter i gemenskapsindustrin som ingick i urvalet.

| (71) | Såsom framgår av tabell 3 var gemenskapsindustrins resultat positivt för 2001 med hänsyn till lönsamheten (8 %). Mellan 2001 och 2002 vände lönsamheten till att bli negativ och minskade med hela 14,9 procentenheter, vilket ledde till en förlust på 6,9 %. Efter denna tidpunkt har gemenskapsindustrin varit fortsatt förlustbringande. Det är att märka att situationen försämrades ytterligare mellan 2002 och 2003 då omsättningen minskade med 9 %, dvs. en minskning med ytterligare 2,1 procentenheter. Under undersökningsperioden var efterfrågan på lax konstant och samtidigt med att de provisoriska skyddsåtgärderna offentliggjordes kunde gemenskapsindustrin öka sina försäljningspriser med cirka 5 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Detta ledde till en minskning av förlusten, som dock fortfarande var betydande (– 5 %). Från början till slutet av skadeundersökningsperioden var minskningen av lönsamheten 13 procentenheter. |
| --- | --- |

(71)

Såsom framgår av tabell 3 var gemenskapsindustrins resultat positivt för 2001 med hänsyn till lönsamheten (8 %). Mellan 2001 och 2002 vände lönsamheten till att bli negativ och minskade med hela 14,9 procentenheter, vilket ledde till en förlust på 6,9 %. Efter denna tidpunkt har gemenskapsindustrin varit fortsatt förlustbringande. Det är att märka att situationen försämrades ytterligare mellan 2002 och 2003 då omsättningen minskade med 9 %, dvs. en minskning med ytterligare 2,1 procentenheter. Under undersökningsperioden var efterfrågan på lax konstant och samtidigt med att de provisoriska skyddsåtgärderna offentliggjordes kunde gemenskapsindustrin öka sina försäljningspriser med cirka 5 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Detta ledde till en minskning av förlusten, som dock fortfarande var betydande (– 5 %). Från början till slutet av skadeundersökningsperioden var minskningen av lönsamheten 13 procentenheter.

| (72) | Under skadeundersökningsperioden uppvisade avkastningen på investeringar och kassaflödet en negativ utveckling liknande den för lönsamheten. |
| --- | --- |

(72)

Under skadeundersökningsperioden uppvisade avkastningen på investeringar och kassaflödet en negativ utveckling liknande den för lönsamheten.

4.8.4   Sysselsättning och produktivitet

| (73) | Mellan 2001 och undersökningsperioden minskade den sysselsättning som har direkt samband med gemenskapsindustrins produktion av odlad lax med (totalt sett) 3 %. Det skedde emellertid en ökning mellan 2001 och 2002 (+ 9 %), vilket berodde på den produktionsökning som ägde rum under samma period. Såsom framgår av tabell 4 kunde ökningen av sysselsättningen 2002 inte bibehållas på grund av att gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades. En ökad automatisering kunde även märkas under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna rörande den sysselsättning som har direkt samband med produktionen av odlad lax hos gemenskapsproducenter som inte är någon norsk exportör närstående måste ses mot bakgrund av gemenskapens intresse (se skäl 112). |
| --- | --- |

(73)

Mellan 2001 och undersökningsperioden minskade den sysselsättning som har direkt samband med gemenskapsindustrins produktion av odlad lax med (totalt sett) 3 %. Det skedde emellertid en ökning mellan 2001 och 2002 (+ 9 %), vilket berodde på den produktionsökning som ägde rum under samma period. Såsom framgår av tabell 4 kunde ökningen av sysselsättningen 2002 inte bibehållas på grund av att gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades. En ökad automatisering kunde även märkas under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna rörande den sysselsättning som har direkt samband med produktionen av odlad lax hos gemenskapsproducenter som inte är någon norsk exportör närstående måste ses mot bakgrund av gemenskapens intresse (se skäl 112).

| (74) | Produktionsökningen och sysselsättningsminskningen gjorde att gemenskapsindustrin kunde öka sin produktivitet under skadeundersökningsperioden med 8 %. |
| --- | --- |

(74)

Produktionsökningen och sysselsättningsminskningen gjorde att gemenskapsindustrin kunde öka sin produktivitet under skadeundersökningsperioden med 8 %.

4.8.5   Löner

| (75) | På grund av den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin sänktes lönerna med 13 % under skadeundersökningsperioden. Storleken på de totala lönerna är både en följd av den minskade sysselsättningen och av minskningen av den genomsnittliga lönekostnaden per anställd i industrin. |
| --- | --- |

(75)

På grund av den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin sänktes lönerna med 13 % under skadeundersökningsperioden. Storleken på de totala lönerna är både en följd av den minskade sysselsättningen och av minskningen av den genomsnittliga lönekostnaden per anställd i industrin.

4.8.6   Övriga skadeindikatorer

| (76) | Den ytterligare undersökningen hade ingen inverkan på övriga skadeindikatorer. Följaktligen bekräftas de preliminära undersökningsresultat beträffande lager, investeringar, förmåga att anskaffa kapital, återhämtning från tidigare dumpning och den faktiska dumpningsmarginalens storlek som anges i skälen 68, 78, 79, 83 och 84 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(76)

Den ytterligare undersökningen hade ingen inverkan på övriga skadeindikatorer. Följaktligen bekräftas de preliminära undersökningsresultat beträffande lager, investeringar, förmåga att anskaffa kapital, återhämtning från tidigare dumpning och den faktiska dumpningsmarginalens storlek som anges i skälen 68, 78, 79, 83 och 84 i förordningen om preliminär tull.

4.9   Slutsats om skada

| (77) | Under skadeundersökningsperioden ökade efterfrågan på gemenskapsmarknaden konstant till följd av att konsumtionen ökade med 15 %, eller 80 000 ton, under det att prisnivån för den dumpade importen sjönk med 16 % under samma period. Dumpad lågprisimport av lax från Norge, som är det viktigaste exportlandet, har kontinuerligt fortsatt att komma in till gemenskapsmarknaden i ökande volymer (+ 35 %). Detta har lett till att marknadsandelen för importen från Norge ökade med 17 %, eller 8,6 procentenheter. Mellan 2002 och 2003 var ökningen i importvolymen från Norge (+ 20 %) och prisminskningen (– 13 %) extra markanta. Det framgick av undersökningen att priserna för lax därefter legat på en mycket låg nivå på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(77)

Under skadeundersökningsperioden ökade efterfrågan på gemenskapsmarknaden konstant till följd av att konsumtionen ökade med 15 %, eller 80 000 ton, under det att prisnivån för den dumpade importen sjönk med 16 % under samma period. Dumpad lågprisimport av lax från Norge, som är det viktigaste exportlandet, har kontinuerligt fortsatt att komma in till gemenskapsmarknaden i ökande volymer (+ 35 %). Detta har lett till att marknadsandelen för importen från Norge ökade med 17 %, eller 8,6 procentenheter. Mellan 2002 och 2003 var ökningen i importvolymen från Norge (+ 20 %) och prisminskningen (– 13 %) extra markanta. Det framgick av undersökningen att priserna för lax därefter legat på en mycket låg nivå på gemenskapsmarknaden.

| (78) | När det gäller gemenskapsindustrins ekonomiska situation framgår det av en samlad bedömning av skadeindikatorerna att denna gradvis försämrades under skadeundersökningsperioden. Även om några faktorer uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden (produktion, kapacitet, försäljningsvolym) utvecklades de flesta indikatorerna indikatorer negativt, t.ex. försäljningspriser (– 9 %), marknadsandelar (– 7 %), lönsamhet (– 13 procentenheter), sysselsättning (– 3 %), löner (– 13 %) liksom kassaflöde och avkastning på investeringar. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades framför allt mellan 2002 och 2003. |
| --- | --- |

(78)

När det gäller gemenskapsindustrins ekonomiska situation framgår det av en samlad bedömning av skadeindikatorerna att denna gradvis försämrades under skadeundersökningsperioden. Även om några faktorer uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden (produktion, kapacitet, försäljningsvolym) utvecklades de flesta indikatorerna indikatorer negativt, t.ex. försäljningspriser (– 9 %), marknadsandelar (– 7 %), lönsamhet (– 13 procentenheter), sysselsättning (– 3 %), löner (– 13 %) liksom kassaflöde och avkastning på investeringar. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades framför allt mellan 2002 och 2003.

| (79) | När det gäller den totalt sett positiva utvecklingen av produktionen (+ 5 %) och försäljningsvolymen (+ 7 %) konstaterades det att dessa ökningar inträffade samtidigt som efterfrågan på gemenskapsmarknaden ökade (+ 15 %). Gemenskapsindustrin hade dock endast begränsad nytta av denna marknadstillväxt, vilket endast ledde till att den undvek ännu högre förluster av marknadsandelar under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(79)

När det gäller den totalt sett positiva utvecklingen av produktionen (+ 5 %) och försäljningsvolymen (+ 7 %) konstaterades det att dessa ökningar inträffade samtidigt som efterfrågan på gemenskapsmarknaden ökade (+ 15 %). Gemenskapsindustrin hade dock endast begränsad nytta av denna marknadstillväxt, vilket endast ledde till att den undvek ännu högre förluster av marknadsandelar under undersökningsperioden.

| (80) | Det bör dessutom noteras att ökningen av gemenskapsindustrins försäljningsvolym inträffade under en period med kraftigt fallande priser på gemenskapsmarknaden. Detta ledde till en väsentlig minskning av lönsamheten, från en positiv situation (8 % år 2001) till betydande förluster under resten av skadeundersökningsperioden. Avkastningen på investeringar och kassaflödet uppvisade en utveckling liknande den för lönsamheten. Även i fråga om löner skedde en nedgång under skadeundersökningsperioden (– 13 %). |
| --- | --- |

(80)

Det bör dessutom noteras att ökningen av gemenskapsindustrins försäljningsvolym inträffade under en period med kraftigt fallande priser på gemenskapsmarknaden. Detta ledde till en väsentlig minskning av lönsamheten, från en positiv situation (8 % år 2001) till betydande förluster under resten av skadeundersökningsperioden. Avkastningen på investeringar och kassaflödet uppvisade en utveckling liknande den för lönsamheten. Även i fråga om löner skedde en nedgång under skadeundersökningsperioden (– 13 %).

| (81) | Det är att märka att minskningen av lönsamheten (– 2,1 procentenheter) och försäljningspriserna (– 12 %) till största delen inträffade mellan 2002 och 2003. |
| --- | --- |

(81)

Det är att märka att minskningen av lönsamheten (– 2,1 procentenheter) och försäljningspriserna (– 12 %) till största delen inträffade mellan 2002 och 2003.

| (82) | Med hänsyn till samtliga dessa faktorer dras slutgiltigt slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(82)

Med hänsyn till samtliga dessa faktorer dras slutgiltigt slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Verkan av import med ursprung i andra tredjeländer

| (83) | Flera berörda parter ifrågasatte tolkningen av de sifferuppgifter rörande importen med ursprung i tredjeländer som anges i skälen 94–99 i förordningen om preliminär tull. De hävdade att siffrorna faktiskt visade ett orsakssamband mellan lågprisimporten från vissa tredjeländer och situationen för gemenskapsindustrin. Parterna hävdade att det totala genomsnittliga priset på import från alla tredjeländer utom Norge och de genomsnittliga priserna på import från vissa länder var lägre än priset på import från Norge. Det påstods vidare att kommissionen misslyckats med att bevisa att vild lax inte hade någon verkan på gemenskapsindustrins situation och att vild och odlad lax inte var utbytbara produkter. |
| --- | --- |

(83)

Flera berörda parter ifrågasatte tolkningen av de sifferuppgifter rörande importen med ursprung i tredjeländer som anges i skälen 94–99 i förordningen om preliminär tull. De hävdade att siffrorna faktiskt visade ett orsakssamband mellan lågprisimporten från vissa tredjeländer och situationen för gemenskapsindustrin. Parterna hävdade att det totala genomsnittliga priset på import från alla tredjeländer utom Norge och de genomsnittliga priserna på import från vissa länder var lägre än priset på import från Norge. Det påstods vidare att kommissionen misslyckats med att bevisa att vild lax inte hade någon verkan på gemenskapsindustrins situation och att vild och odlad lax inte var utbytbara produkter.

| (84) | Det bör noteras att ingen av de berörda parterna ifrågasatte prisuppgifterna och de absoluta talen för importen från andra tredjeländer utan snarare tolkningen av uppgifterna. De ifrågasatte inte heller att importstatistiken inte skiljer mellan odlad och vild lax och att priset på vild lax är lägre än priset på odlad lax. |
| --- | --- |

(84)

Det bör noteras att ingen av de berörda parterna ifrågasatte prisuppgifterna och de absoluta talen för importen från andra tredjeländer utan snarare tolkningen av uppgifterna. De ifrågasatte inte heller att importstatistiken inte skiljer mellan odlad och vild lax och att priset på vild lax är lägre än priset på odlad lax.

| (85) | Det är därför viktigt att erinra om att det inte görs någon åtskillnad mellan odlad lax och vild lax i importstatistiken. Det har emellertid konstaterats att vild lax smakar betydligt annorlunda än odlad lax. Dessutom framgick det av undersökningen att vild lax i motsats till odlad lax praktiskt taget inte säljs på marknaden som en färsk produkt utan mest på burk. Det är uppenbart att dessa produkter inte direkt konkurrerar med varandra på marknaden. Detta förklarar varför priset på vild lax är lägre än på odlad lax och varför dessa produkter inte är utbytbara med varandra för användare och konsumenter. Slutligen bör det noteras att ingen av de berörda parterna lämnade in någon bevisning för påståendet att vild och odlad lax är utbytbara produkter. På grundval av detta måste deras påståenden avvisas. |
| --- | --- |

(85)

Det är därför viktigt att erinra om att det inte görs någon åtskillnad mellan odlad lax och vild lax i importstatistiken. Det har emellertid konstaterats att vild lax smakar betydligt annorlunda än odlad lax. Dessutom framgick det av undersökningen att vild lax i motsats till odlad lax praktiskt taget inte säljs på marknaden som en färsk produkt utan mest på burk. Det är uppenbart att dessa produkter inte direkt konkurrerar med varandra på marknaden. Detta förklarar varför priset på vild lax är lägre än på odlad lax och varför dessa produkter inte är utbytbara med varandra för användare och konsumenter. Slutligen bör det noteras att ingen av de berörda parterna lämnade in någon bevisning för påståendet att vild och odlad lax är utbytbara produkter. På grundval av detta måste deras påståenden avvisas.

| (86) | Om man betraktar genomsnittspriserna allmänt sett för några länder separat, t.ex. Förenta staterna och Kanada, verkar de priserna ligga under priserna på import från Norge. På grundval av de uppgifter som inhämtades under undersökningen konstaterades större delen av importen från Förenta staterna och Kanada utgöras av vild lax, som, vilket förklarats ovan, är billigare än och inte utbytbar mot odlad lax. På grundval av undersökningsresultaten i skäl 85 är det osannolikt att importen från dessa två länder skulle ha inverkat på gemenskapsindustrins situation i någon betydande utsträckning. |
| --- | --- |

(86)

Om man betraktar genomsnittspriserna allmänt sett för några länder separat, t.ex. Förenta staterna och Kanada, verkar de priserna ligga under priserna på import från Norge. På grundval av de uppgifter som inhämtades under undersökningen konstaterades större delen av importen från Förenta staterna och Kanada utgöras av vild lax, som, vilket förklarats ovan, är billigare än och inte utbytbar mot odlad lax. På grundval av undersökningsresultaten i skäl 85 är det osannolikt att importen från dessa två länder skulle ha inverkat på gemenskapsindustrins situation i någon betydande utsträckning.

| (87) | Vad gäller övriga icke berörda exportländer konstaterades det att, medan det genomsnittliga priset på import från Chile låg över gemenskapsindustrins priser var däremot priserna på import från Färöarna under undersökningsperioden lägre än de priser som de norska exporterande producenterna tog ut på gemenskapsmarknaden. Detta bör emellertid inte dölja det faktum att importvolymen från Chile och Färöarna minskade med 7 % (1 895 ton) respektive 8 % (3 397 ton) under skadeundersökningsperioden, medan importen från Norge ökade med 35 % (93 366 ton). Denna utveckling bör även ses mot bakgrund av utvecklingen av konsumtionen som ökade med 15 % under samma period. |
| --- | --- |

(87)

Vad gäller övriga icke berörda exportländer konstaterades det att, medan det genomsnittliga priset på import från Chile låg över gemenskapsindustrins priser var däremot priserna på import från Färöarna under undersökningsperioden lägre än de priser som de norska exporterande producenterna tog ut på gemenskapsmarknaden. Detta bör emellertid inte dölja det faktum att importvolymen från Chile och Färöarna minskade med 7 % (1 895 ton) respektive 8 % (3 397 ton) under skadeundersökningsperioden, medan importen från Norge ökade med 35 % (93 366 ton). Denna utveckling bör även ses mot bakgrund av utvecklingen av konsumtionen som ökade med 15 % under samma period.

| (88) | Under perioden mellan 2001 och 2003, när situationen för gemenskapsindustrin försämrades som mest, uppvisade dessutom utvecklingen av importen från Chile och Färöarna vissa likheter med utvecklingen för gemenskapsindustrins situation. Medan importen från Chile avsevärt minskade med 26 % (– 6 987 ton) och importen från Färöarna ökade med bara 2 %, dvs. med betydligt mindre än konsumtionen som ökade med 16 %, ökade däremot importen från Norge med 31 % (82 631 ton) under samma period. Mot bakgrund av ovanstående bör det noteras att även om det inte helt kan uteslutas att förekomsten av lågprislax från dessa båda länder hade effekter på gemenskapsmarknaden, bryter detta inte orsakssambandet mellan förekomsten av allt större mängder dumpad import från Norge och den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(88)

Under perioden mellan 2001 och 2003, när situationen för gemenskapsindustrin försämrades som mest, uppvisade dessutom utvecklingen av importen från Chile och Färöarna vissa likheter med utvecklingen för gemenskapsindustrins situation. Medan importen från Chile avsevärt minskade med 26 % (– 6 987 ton) och importen från Färöarna ökade med bara 2 %, dvs. med betydligt mindre än konsumtionen som ökade med 16 %, ökade däremot importen från Norge med 31 % (82 631 ton) under samma period. Mot bakgrund av ovanstående bör det noteras att även om det inte helt kan uteslutas att förekomsten av lågprislax från dessa båda länder hade effekter på gemenskapsmarknaden, bryter detta inte orsakssambandet mellan förekomsten av allt större mängder dumpad import från Norge och den skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.2   Verkan av förändringar i gemenskapsindustrins exportresultat

| (89) | Vid den ytterligare undersökningen framkom dessutom vissa variationer i gemenskapsindustrins exportvolym och ledde till de resultat som redovisas i tabell 6. |
| --- | --- |

(89)

Vid den ytterligare undersökningen framkom dessutom vissa variationer i gemenskapsindustrins exportvolym och ledde till de resultat som redovisas i tabell 6.

| (90) | Några berörda parter hävdade att gemenskapens exportresultat påverkats negativt av de importrestriktioner som Förenta staterna införde på odlad lax under 2003. De drog slutsatsen att eventuell skada som vållats av ett svagt exportresultat inte kunde tillskrivas importen från Norge. |
| --- | --- |

(90)

Några berörda parter hävdade att gemenskapens exportresultat påverkats negativt av de importrestriktioner som Förenta staterna införde på odlad lax under 2003. De drog slutsatsen att eventuell skada som vållats av ett svagt exportresultat inte kunde tillskrivas importen från Norge.

| (91) | I detta sammanhang bör det noteras att det inte lades fram någon bevisning rörande Förenta staternas importrestriktioner. Om det över huvud taget fanns några sådana restriktioner hade de ingen väsentlig inverkan på gemenskapsindustrins export. Dessutom var gemenskapsindustrins export begränsad under skadeundersökningsperioden. Den utgjorde ungefär 1 % av gemenskapsindustrins produktion 2001 och mindre än 3 % under undersökningsperioden. I motsats till vad som hävdats framgår det tydligt av tabell 6 att gemenskapsindustrins export ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av dessa undersökningsresultat och den svåra situation som råder på gemenskapsmarknaden, kan den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte tillskrivas någon förändring av volymen av dess export. |
| --- | --- |

(91)

I detta sammanhang bör det noteras att det inte lades fram någon bevisning rörande Förenta staternas importrestriktioner. Om det över huvud taget fanns några sådana restriktioner hade de ingen väsentlig inverkan på gemenskapsindustrins export. Dessutom var gemenskapsindustrins export begränsad under skadeundersökningsperioden. Den utgjorde ungefär 1 % av gemenskapsindustrins produktion 2001 och mindre än 3 % under undersökningsperioden. I motsats till vad som hävdats framgår det tydligt av tabell 6 att gemenskapsindustrins export ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av dessa undersökningsresultat och den svåra situation som råder på gemenskapsmarknaden, kan den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte tillskrivas någon förändring av volymen av dess export.

| (92) | Under alla omständigheter noteras det att de uppgifter om priser och lönsamhet som använts i skadebedömningen enbart bygger på gemenskapsindustrins försäljning till icke närstående kunder i gemenskapen. Argumentet att förändringen av gemenskapsindustrins exportresultat hade skadevållande verkningar för gemenskapsindustrin, för vilket det inte lades fram någon ytterligare bevisning, måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(92)

Under alla omständigheter noteras det att de uppgifter om priser och lönsamhet som använts i skadebedömningen enbart bygger på gemenskapsindustrins försäljning till icke närstående kunder i gemenskapen. Argumentet att förändringen av gemenskapsindustrins exportresultat hade skadevållande verkningar för gemenskapsindustrin, för vilket det inte lades fram någon ytterligare bevisning, måste därför avvisas.

5.3   Verkan av en vetenskaplig publikation på gemenskapsindustrins försäljningsvolym och försäljningspriser

| (93) | En berörd part hävdade att publiceringen av en vetenskaplig studie enligt vilken skotsk lax påstods vara starkt förorenad kunde ha vållat en avsevärd minskning av försäljningen och haft en negativ inverkan på försäljningspriserna för gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

En berörd part hävdade att publiceringen av en vetenskaplig studie enligt vilken skotsk lax påstods vara starkt förorenad kunde ha vållat en avsevärd minskning av försäljningen och haft en negativ inverkan på försäljningspriserna för gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden.

| (94) | Av undersökningen framgick emellertid att gemenskapsproducenternas produktion och försäljning på hemmamarknaden, liksom exportförsäljningen, ökade under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Av undersökningen framgick emellertid att gemenskapsproducenternas produktion och försäljning på hemmamarknaden, liksom exportförsäljningen, ökade under skadeundersökningsperioden.

| (95) | På grundval av ovanstående och med hänsyn till att påståendet inte styrktes, måste det avvisas. |
| --- | --- |

(95)

På grundval av ovanstående och med hänsyn till att påståendet inte styrktes, måste det avvisas.

5.4   Verkan av ökad dödlighet för produktion och försäljningsvolym

| (96) | En berörd part upprepade argumentet att högre fiskdödlighet än normalt i Irland och sjukdomsutbrott i Förenade kungariket och Irland under 2002 och 2003 kunde ha orsakat betydande produktions- och försäljningsminskningar för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(96)

En berörd part upprepade argumentet att högre fiskdödlighet än normalt i Irland och sjukdomsutbrott i Förenade kungariket och Irland under 2002 och 2003 kunde ha orsakat betydande produktions- och försäljningsminskningar för gemenskapsindustrin.

| (97) | Det framgick emellertid av undersökningen att dessa företeelser var begränsade till ett fåtal odlingar och inte hade någon betydande inverkan på de totala försäljnings- och produktionssiffrorna för gemenskapen eftersom det var så små mängder som berördes. Såsom förklaras ovan och i skälen 62 och 65 ökade emellertid gemenskapens produktion och försäljningsvolym 2002 och 2003. |
| --- | --- |

(97)

Det framgick emellertid av undersökningen att dessa företeelser var begränsade till ett fåtal odlingar och inte hade någon betydande inverkan på de totala försäljnings- och produktionssiffrorna för gemenskapen eftersom det var så små mängder som berördes. Såsom förklaras ovan och i skälen 62 och 65 ökade emellertid gemenskapens produktion och försäljningsvolym 2002 och 2003.

| (98) | Mot denna bakgrund och eftersom påståendet inte styrktes, måste detta argument avvisas. |
| --- | --- |

(98)

Mot denna bakgrund och eftersom påståendet inte styrktes, måste detta argument avvisas.

5.5   Slutsats om orsakssamband

| (99) | På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden och eftersom det inte framlagts någon bevisning eller några andra underbyggda synpunkter angående orsakssambandet bekräftas slutsatserna i skälen 90–111 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(99)

På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden och eftersom det inte framlagts någon bevisning eller några andra underbyggda synpunkter angående orsakssambandet bekräftas slutsatserna i skälen 90–111 i förordningen om preliminär tull.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

6.1   Inledande anmärkningar

| (100) | Det erinras om att analysen av gemenskapens intresse i det preliminära skedet skedde mot en bakgrund av en låg nivå av samarbetsvilja hos beredningsföretagen (användarna). Kommissionen fortsatte därför undersökningen av gemenskapens intresse genom att uppmana beredningsföretagen (användarna) att lämna ytterligare meningsfulla svar på frågeformulären, genomföra ytterligare kontroller på plats hos de användare och de intresseorganisationer för användare som anges i skäl 7 samt genom att inhämta ytterligare upplysningar. |
| --- | --- |

(100)

Det erinras om att analysen av gemenskapens intresse i det preliminära skedet skedde mot en bakgrund av en låg nivå av samarbetsvilja hos beredningsföretagen (användarna). Kommissionen fortsatte därför undersökningen av gemenskapens intresse genom att uppmana beredningsföretagen (användarna) att lämna ytterligare meningsfulla svar på frågeformulären, genomföra ytterligare kontroller på plats hos de användare och de intresseorganisationer för användare som anges i skäl 7 samt genom att inhämta ytterligare upplysningar.

| (101) | Efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten mottogs många framställningar från berörda parter, särskilt från beredningsföretag och intresseorganisationer för beredningsföretag, vilka krävde en ytterligare analys, särskilt med hänsyn till återverkningarna på deras verksamhet av eventuella åtgärder och till åtgärdsformen. |
| --- | --- |

(101)

Efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten mottogs många framställningar från berörda parter, särskilt från beredningsföretag och intresseorganisationer för beredningsföretag, vilka krävde en ytterligare analys, särskilt med hänsyn till återverkningarna på deras verksamhet av eventuella åtgärder och till åtgärdsformen.

| (102) | Det bör också noteras att reaktionerna på kommissionens meddelande om att den hade för avsikt att ändra formen på den preliminära tullen överlag var positiva med hänsyn till ändringen till ett minimiimportpris i form av en rörlig tull. |
| --- | --- |

(102)

Det bör också noteras att reaktionerna på kommissionens meddelande om att den hade för avsikt att ändra formen på den preliminära tullen överlag var positiva med hänsyn till ändringen till ett minimiimportpris i form av en rörlig tull.

6.2   Gemenskapsindustrins intresse

| (103) | Några berörda parter hävdade att det, med hänsyn till den låga sysselsättningsnivån inom gemenskapsindustrin å ena sidan och den höga sysselsättningsnivån inom användarindustrin å andra sidan, borde vidtas andra alternativa åtgärder för att stödja gemenskapsindustrin än införande av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(103)

Några berörda parter hävdade att det, med hänsyn till den låga sysselsättningsnivån inom gemenskapsindustrin å ena sidan och den höga sysselsättningsnivån inom användarindustrin å andra sidan, borde vidtas andra alternativa åtgärder för att stödja gemenskapsindustrin än införande av antidumpningsåtgärder.

| (104) | I detta sammanhang noteras det att de möjliga alternativen och antidumpningsåtgärderna förekommer i olika rättsliga sammanhang och har olika syften. Det erinras om att gemenskapsindustrin har lidit skada av dumpad lågprisimport av odlad lax från Norge. Med tanke på arten av den skada som gemenskapsindustrin lidit anses det oundvikligt att gemenskapsindustrins situation försämras ytterligare om inte åtgärder införs. Om det inte införs åtgärder kommer detta med största sannolikhet att medföra ytterligare skada och med tanke på de förluster som gemenskapsindustrin led under skadeundersökningsperioden, kan det även finnas risk för att industrin läggs ned på medellång sikt. På grundval av resultaten för undersökningsperioden anses gemenskapsindustrin därför vara i fara såvida de nuvarande låga priserna på den dumpade importen inte åtgärdas. Eftersom det har konstaterats förekomma skadevållande dumpning är införande av antidumpningsåtgärder en lämplig åtgärd och alternativa åtgärder är därför inte relevanta. |
| --- | --- |

(104)

I detta sammanhang noteras det att de möjliga alternativen och antidumpningsåtgärderna förekommer i olika rättsliga sammanhang och har olika syften. Det erinras om att gemenskapsindustrin har lidit skada av dumpad lågprisimport av odlad lax från Norge. Med tanke på arten av den skada som gemenskapsindustrin lidit anses det oundvikligt att gemenskapsindustrins situation försämras ytterligare om inte åtgärder införs. Om det inte införs åtgärder kommer detta med största sannolikhet att medföra ytterligare skada och med tanke på de förluster som gemenskapsindustrin led under skadeundersökningsperioden, kan det även finnas risk för att industrin läggs ned på medellång sikt. På grundval av resultaten för undersökningsperioden anses gemenskapsindustrin därför vara i fara såvida de nuvarande låga priserna på den dumpade importen inte åtgärdas. Eftersom det har konstaterats förekomma skadevållande dumpning är införande av antidumpningsåtgärder en lämplig åtgärd och alternativa åtgärder är därför inte relevanta.

| (105) | Om det inte införs antidumpningsåtgärder kommer förekomsten av stora kvantiteter dumpad norsk lax på gemenskapsmarknaden att utgöra ett växande hot. Den situationen kommer inte att ge någon stabilitet på lång sikt, vilket är nödvändigt för att laxodlarna i gemenskapen skall kunna återhämta sig från den aktuella dumpningen, och kommer att äventyra allt det omstruktureringsarbete som gemenskapsindustrin hittills lagt ner. Med tanke på de många odlingar inom EU som lagt ner verksamheten på senare år anses det föreligga en hög risk för att gemenskapsindustrin försvinner på medellång sikt, om det inte vidtas några åtgärder för att undanröja den skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(105)

Om det inte införs antidumpningsåtgärder kommer förekomsten av stora kvantiteter dumpad norsk lax på gemenskapsmarknaden att utgöra ett växande hot. Den situationen kommer inte att ge någon stabilitet på lång sikt, vilket är nödvändigt för att laxodlarna i gemenskapen skall kunna återhämta sig från den aktuella dumpningen, och kommer att äventyra allt det omstruktureringsarbete som gemenskapsindustrin hittills lagt ner. Med tanke på de många odlingar inom EU som lagt ner verksamheten på senare år anses det föreligga en hög risk för att gemenskapsindustrin försvinner på medellång sikt, om det inte vidtas några åtgärder för att undanröja den skadevållande dumpningen.

| (106) | Införandet av definitiva antidumpningsåtgärder skulle leda till att rättvisa handelsvillkor återupprättades på marknaden och att gemenskapsindustrin fick möjlighet att dra nytta av det omstruktureringsarbete som gjorts under senare år. Under dessa förhållanden har gemenskapsindustrin möjlighet att förbli en livskraftig producent som erbjuder odlad lax av hög kvalitet och kommer sannolikt att kunna expandera. Framför allt förväntas också situationen för gemenskapindustrin återfå den lönsamhet som rådde 2001. I avvaktan på detta kan det inte uteslutas att gemenskapsindustrin skulle kunna fördubbla sin marknadsandel med hänsyn till den kapacitet som lämnats kvar av de odlingar som tvingades lägga ner under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

Införandet av definitiva antidumpningsåtgärder skulle leda till att rättvisa handelsvillkor återupprättades på marknaden och att gemenskapsindustrin fick möjlighet att dra nytta av det omstruktureringsarbete som gjorts under senare år. Under dessa förhållanden har gemenskapsindustrin möjlighet att förbli en livskraftig producent som erbjuder odlad lax av hög kvalitet och kommer sannolikt att kunna expandera. Framför allt förväntas också situationen för gemenskapindustrin återfå den lönsamhet som rådde 2001. I avvaktan på detta kan det inte uteslutas att gemenskapsindustrin skulle kunna fördubbla sin marknadsandel med hänsyn till den kapacitet som lämnats kvar av de odlingar som tvingades lägga ner under skadeundersökningsperioden.

| (107) | En lönsam gemenskapsindustri kommer att ha flera positiva effekter för användare och konsumenter av lax. De högkvalitativa produkter som gemenskapsindustrin erbjuder kommer fortsatt att finnas tillgängliga för alla användare och konsumenter. Det är också rimligt att anta att gemenskapsindustrin efter omstrukturering och med en ökad marknadsandel kommer att kunna kontrollera sina kostnader bättre och dra nytta av stordriftsfördelar, vilket den inte kunnat göra tidigare till följd av trycket från den dumpade importen. Detta kommer att ta sig uttryck i bättre ekonomisk situation för gemenskapsindustrin, effektivare konkurrens och stabila priser på lax som kommer att gynna alla parter på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(107)

En lönsam gemenskapsindustri kommer att ha flera positiva effekter för användare och konsumenter av lax. De högkvalitativa produkter som gemenskapsindustrin erbjuder kommer fortsatt att finnas tillgängliga för alla användare och konsumenter. Det är också rimligt att anta att gemenskapsindustrin efter omstrukturering och med en ökad marknadsandel kommer att kunna kontrollera sina kostnader bättre och dra nytta av stordriftsfördelar, vilket den inte kunnat göra tidigare till följd av trycket från den dumpade importen. Detta kommer att ta sig uttryck i bättre ekonomisk situation för gemenskapsindustrin, effektivare konkurrens och stabila priser på lax som kommer att gynna alla parter på gemenskapsmarknaden.

| (108) | Slutligen bör det också beaktas att flera gemenskapsproducenter är belägna i avlägsna landsbygdsområden i EU där den direkta och indirekta sysselsättning som laxproducenterna genererar är av yttersta vikt för de lokala samhällena. Denna sysselsättning kommer sannolikt att försvinna om gemenskapsindustrin inte skyddas mot dumpad lågprisimport från Norge. Om det däremot införs åtgärder kommer sannolikt den förväntade förbättringen för gemenskapsindustrin enligt ovan att medföra att även sysselsättningsnivån stiger. |
| --- | --- |

(108)

Slutligen bör det också beaktas att flera gemenskapsproducenter är belägna i avlägsna landsbygdsområden i EU där den direkta och indirekta sysselsättning som laxproducenterna genererar är av yttersta vikt för de lokala samhällena. Denna sysselsättning kommer sannolikt att försvinna om gemenskapsindustrin inte skyddas mot dumpad lågprisimport från Norge. Om det däremot införs åtgärder kommer sannolikt den förväntade förbättringen för gemenskapsindustrin enligt ovan att medföra att även sysselsättningsnivån stiger.

| (109) | Eftersom inga ytterligare underbyggda synpunkter lämnats i fråga om gemenskapsindustrins intresse bekräftas undersökningsresultaten i skälen 113–116 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(109)

Eftersom inga ytterligare underbyggda synpunkter lämnats i fråga om gemenskapsindustrins intresse bekräftas undersökningsresultaten i skälen 113–116 i förordningen om preliminär tull.

6.3   Icke-närstående importörers och beredningsföretags (användares) intresse

| (110) | Efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten och den ytterligare undersökningen såsom anges i skäl 100 mottogs ett antal framställningar från företag som bereder odlad lax. Till följd av den ytterligare undersökningen ökade samarbetsviljan hos importörer och beredningsföretag. De företag som nu lämnade in meningsfulla svar i det slutliga skedet av förfarandet svarade för omkring 18 % av den totala importen från Norge under undersökningsperioden och för omkring 11 % av konsumtionen (jämfört med 9 % respektive 6 % i det preliminära skedet). |
| --- | --- |

(110)

Efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten och den ytterligare undersökningen såsom anges i skäl 100 mottogs ett antal framställningar från företag som bereder odlad lax. Till följd av den ytterligare undersökningen ökade samarbetsviljan hos importörer och beredningsföretag. De företag som nu lämnade in meningsfulla svar i det slutliga skedet av förfarandet svarade för omkring 18 % av den totala importen från Norge under undersökningsperioden och för omkring 11 % av konsumtionen (jämfört med 9 % respektive 6 % i det preliminära skedet).

| (111) | Importörerna och beredningsföretagen (användarna) ansåg att värdetullar skulle leda till ökade kostnader för dem, minska deras försäljning och lönsamhet och eventuellt leda till förlorade arbetstillfällen eller rentav till omlokalisering av verksamheten. De hävdade vidare att fiskberedningssektorn har mycket högre sysselsättning än fiskodlingsindustrin vilken ändå i vissa fall skapar arbetstillfällen i områden med låg sysselsättning. Beredningsföretagen framhöll också behovet för konsumenter och handlare att också i fortsättningen ha tillgång till odlad lax av god kvalitet till låga priser. I allmänhet ansåg de emellertid att minimiimportpris var en mer godtagbar åtgärdsform av än värdetullar. |
| --- | --- |

(111)

Importörerna och beredningsföretagen (användarna) ansåg att värdetullar skulle leda till ökade kostnader för dem, minska deras försäljning och lönsamhet och eventuellt leda till förlorade arbetstillfällen eller rentav till omlokalisering av verksamheten. De hävdade vidare att fiskberedningssektorn har mycket högre sysselsättning än fiskodlingsindustrin vilken ändå i vissa fall skapar arbetstillfällen i områden med låg sysselsättning. Beredningsföretagen framhöll också behovet för konsumenter och handlare att också i fortsättningen ha tillgång till odlad lax av god kvalitet till låga priser. I allmänhet ansåg de emellertid att minimiimportpris var en mer godtagbar åtgärdsform av än värdetullar.

| (112) | De största kostnaderna i samband med rökning eller annan beredning av lax är kostnaderna för inköp av lax och för personal. När det gäller sysselsättningen presenterades under den ytterligare undersökningen olika sifferuppgifter för kommissionen i ett antal studier eller inlagor. Dessa studier eller inlagor är enbart av begränsad nytta i samband med denna undersökning. I detta sammanhang bör det noteras att de inlämnade studierna hänvisar till andra perioder än till undersökningsperioden, att de inte exakt täcker den berörda produkten och delvis använder andra parametrar som inte omfattas av denna undersökning. Därför gjorde kommissionen också kontrollbesök på plats hos relevanta intresseorganisationer. På grundval av samtliga de uppgifter som inhämtats tyder den bästa uppskattningen på att ungefär 7 500 personer är direkt anställda i laxberedningssektorn i gemenskapen. |
| --- | --- |

(112)

De största kostnaderna i samband med rökning eller annan beredning av lax är kostnaderna för inköp av lax och för personal. När det gäller sysselsättningen presenterades under den ytterligare undersökningen olika sifferuppgifter för kommissionen i ett antal studier eller inlagor. Dessa studier eller inlagor är enbart av begränsad nytta i samband med denna undersökning. I detta sammanhang bör det noteras att de inlämnade studierna hänvisar till andra perioder än till undersökningsperioden, att de inte exakt täcker den berörda produkten och delvis använder andra parametrar som inte omfattas av denna undersökning. Därför gjorde kommissionen också kontrollbesök på plats hos relevanta intresseorganisationer. På grundval av samtliga de uppgifter som inhämtats tyder den bästa uppskattningen på att ungefär 7 500 personer är direkt anställda i laxberedningssektorn i gemenskapen.

| (113) | Efter den ytterligare undersökningen konstaterades det att odlad lax utgör ungefär 48–54 % och lönerna ungefär 6–12 % av beredningsföretagens totala kostnader. Under normala marknadsförhållanden (dvs. rimliga priser på råmaterial och bra detaljhandelspriser) förväntar sig beredningsföretagen en vinst för verksamheten på mellan 5 och 12 %. Detta har bekräftats av de samarbetsvilliga beredningsföretag som lämnade uppgifter om lönsamhet. Det framgick av den ytterligare undersökningen att lönsamheten kan vara ännu högre i goda tider. I slutet av distributionskedjan kan detaljhandlarna förvänta sig en vinstmarginal på mellan 6 och 11 %. |
| --- | --- |

(113)

Efter den ytterligare undersökningen konstaterades det att odlad lax utgör ungefär 48–54 % och lönerna ungefär 6–12 % av beredningsföretagens totala kostnader. Under normala marknadsförhållanden (dvs. rimliga priser på råmaterial och bra detaljhandelspriser) förväntar sig beredningsföretagen en vinst för verksamheten på mellan 5 och 12 %. Detta har bekräftats av de samarbetsvilliga beredningsföretag som lämnade uppgifter om lönsamhet. Det framgick av den ytterligare undersökningen att lönsamheten kan vara ännu högre i goda tider. I slutet av distributionskedjan kan detaljhandlarna förvänta sig en vinstmarginal på mellan 6 och 11 %.

| (114) | Den oro som användarindustrin ger uttryck för är berättigad, eftersom de fruktar att de föreslagna åtgärderna kommer att få negativa återverkningar på deras kostnader och därmed leda till minskad lönsamhet. Under de rådande omständigheterna och med hänsyn till det föreslagna minimiimportpriset kommer emellertid eventuella återverkningar på användarnas kostnader sannolikt att bli små eller obefintliga. |
| --- | --- |

(114)

Den oro som användarindustrin ger uttryck för är berättigad, eftersom de fruktar att de föreslagna åtgärderna kommer att få negativa återverkningar på deras kostnader och därmed leda till minskad lönsamhet. Under de rådande omständigheterna och med hänsyn till det föreslagna minimiimportpriset kommer emellertid eventuella återverkningar på användarnas kostnader sannolikt att bli små eller obefintliga.

| (115) | I bästa fall förblir marknadsvillkoren oförändrade, dvs. priserna kommer att ligga kvar på en nivå en bra bit över minimiimportpriset. I sådana fall kommer minimiimportpriset inte att ha någon inverkan alls på användarnas kostnader. Om importen görs till ett cif-pris vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar det fastställda importpriset, tas ingen tull ut. |
| --- | --- |

(115)

I bästa fall förblir marknadsvillkoren oförändrade, dvs. priserna kommer att ligga kvar på en nivå en bra bit över minimiimportpriset. I sådana fall kommer minimiimportpriset inte att ha någon inverkan alls på användarnas kostnader. Om importen görs till ett cif-pris vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar det fastställda importpriset, tas ingen tull ut.

| (116) | I det mest ogynnsamma fallet vid införande av åtgärder kommer kostnaderna för användarnas råmaterial att fastställas till minimiimportpriset, dvs. motsvarande producenternas faktiska kostnader plus rimlig vinst för leveranser på gemenskapsmarknaden. Även om denna situation inte avspeglar de rådande marknadsvillkoren anses det att det i sådana fall inte kan uteslutas att införandet av antidumpningstullar kommer att få vissa negativa inverkningar för importörer och beredningsföretag eftersom eventuella tullar skulle betalas direkt vid tidpunkten för importen oavsett importpriset. I detta sammanhang erinras det emellertid om att den åtgärd som föreslås har formen av ett minimiimportpris, dvs. ett lägsta pris vars syfte enbart är att säkerställa att gemenskapsproducenterna kan sälja sin lax i gemenskapen till sådana priser, fastställda enligt regeln om lägsta tull, som gör att deras kostnader är täckta och att de får en vinstmarginal motsvarande den de normalt kunde förvänta sig om det inte förekom någon dumpad import. Tullar kommer enbart att tas ut i eventuella undantagsfall när priset fritt gemenskapens gräns för den norska importen är lägre än minimiimportpriset och enbart på en nivå som motsvarar skillnaden mellan importpriset och minimiimportpriset. Dessutom kommer hela laxmarknaden, från produktion till leveranser till konsumenterna att styras av rättvis konkurrens. Dessa förutsättningar kommer att göra att kostnaderna korrekt återspeglas i försäljningspriserna på varje nivå i distributionskedjan. Användarna kan också förvänta sig ökade möjligheter till leveranser från källor inom EU och från andra tredjeländer när väl marknaden har återhämtat sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen. Det är när sunda marknadsvillkor, styrda av rättvis handel, gäller för alla aktörer på marknaden som det största urvalet av produkter och kvaliteter finns tillgängliga från många olika leveranskällor. Priser som fastställs enligt signalerna på marknaden bör ha en positiv inverkan på produktions- och distributionskedjorna, och bereda vägen för större stabilitet och förutsägbarhet när det gäller priser och kostnader. |
| --- | --- |

(116)

I det mest ogynnsamma fallet vid införande av åtgärder kommer kostnaderna för användarnas råmaterial att fastställas till minimiimportpriset, dvs. motsvarande producenternas faktiska kostnader plus rimlig vinst för leveranser på gemenskapsmarknaden. Även om denna situation inte avspeglar de rådande marknadsvillkoren anses det att det i sådana fall inte kan uteslutas att införandet av antidumpningstullar kommer att få vissa negativa inverkningar för importörer och beredningsföretag eftersom eventuella tullar skulle betalas direkt vid tidpunkten för importen oavsett importpriset. I detta sammanhang erinras det emellertid om att den åtgärd som föreslås har formen av ett minimiimportpris, dvs. ett lägsta pris vars syfte enbart är att säkerställa att gemenskapsproducenterna kan sälja sin lax i gemenskapen till sådana priser, fastställda enligt regeln om lägsta tull, som gör att deras kostnader är täckta och att de får en vinstmarginal motsvarande den de normalt kunde förvänta sig om det inte förekom någon dumpad import. Tullar kommer enbart att tas ut i eventuella undantagsfall när priset fritt gemenskapens gräns för den norska importen är lägre än minimiimportpriset och enbart på en nivå som motsvarar skillnaden mellan importpriset och minimiimportpriset. Dessutom kommer hela laxmarknaden, från produktion till leveranser till konsumenterna att styras av rättvis konkurrens. Dessa förutsättningar kommer att göra att kostnaderna korrekt återspeglas i försäljningspriserna på varje nivå i distributionskedjan. Användarna kan också förvänta sig ökade möjligheter till leveranser från källor inom EU och från andra tredjeländer när väl marknaden har återhämtat sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen. Det är när sunda marknadsvillkor, styrda av rättvis handel, gäller för alla aktörer på marknaden som det största urvalet av produkter och kvaliteter finns tillgängliga från många olika leveranskällor. Priser som fastställs enligt signalerna på marknaden bör ha en positiv inverkan på produktions- och distributionskedjorna, och bereda vägen för större stabilitet och förutsägbarhet när det gäller priser och kostnader.

| (117) | Om det inte införs några åtgärder och om priset för den norska exporten får falla tillbaka till de tidigare dumpade låga nivåerna, kommer användarna att få fördelar av orättvist dumpad import under en period. Marknaden kommer emellertid inte att klara denna situation särskilt länge. Laxpriserna för användarna kommer att ligga under producenternas kostnader för leveranser på gemenskapsmarknaden. Om dumpning ges tillfälle att återuppstå kommer importen från Norge, som utgör ungefär 60 % av konsumtionen i gemenskapen, att förhindra export från icke-dumpade källor i tredjeländer. Användarna kommer inte att ha någon möjlighet till alternativa leveranser och kvaliteter. Det faktum att priserna inte kommer att fastställas enligt marknadssignalerna kommer att leda till prissvängningar och ha negativ inverkan på de slutprodukter som säljs till konsumenterna. Detta kan i sista hand inverka på beredningsföretagens lönsamhet. |
| --- | --- |

(117)

Om det inte införs några åtgärder och om priset för den norska exporten får falla tillbaka till de tidigare dumpade låga nivåerna, kommer användarna att få fördelar av orättvist dumpad import under en period. Marknaden kommer emellertid inte att klara denna situation särskilt länge. Laxpriserna för användarna kommer att ligga under producenternas kostnader för leveranser på gemenskapsmarknaden. Om dumpning ges tillfälle att återuppstå kommer importen från Norge, som utgör ungefär 60 % av konsumtionen i gemenskapen, att förhindra export från icke-dumpade källor i tredjeländer. Användarna kommer inte att ha någon möjlighet till alternativa leveranser och kvaliteter. Det faktum att priserna inte kommer att fastställas enligt marknadssignalerna kommer att leda till prissvängningar och ha negativ inverkan på de slutprodukter som säljs till konsumenterna. Detta kan i sista hand inverka på beredningsföretagens lönsamhet.

| (118) | Därför kommer tillämpningen av ett minimiimportpris å ena sidan enbart att ha smärre konsekvenser för importörernas och beredningsföretagens kostnader. Så länge marknadspriserna ligger över minimiimportpriset kommer det över huvud taget inte att bli några ekonomiska konsekvenser. Å andra sidan anses det att sådana marknadsförhållanden också skulle förhindra omlokalisering eftersom importtullarna på beredda laxprodukter är hög. Beredningsindustrin i hela gemenskapen borde således även i fortsättningen ha tillgång till ett tillräckligt utbud av råmaterial. |
| --- | --- |

(118)

Därför kommer tillämpningen av ett minimiimportpris å ena sidan enbart att ha smärre konsekvenser för importörernas och beredningsföretagens kostnader. Så länge marknadspriserna ligger över minimiimportpriset kommer det över huvud taget inte att bli några ekonomiska konsekvenser. Å andra sidan anses det att sådana marknadsförhållanden också skulle förhindra omlokalisering eftersom importtullarna på beredda laxprodukter är hög. Beredningsindustrin i hela gemenskapen borde således även i fortsättningen ha tillgång till ett tillräckligt utbud av råmaterial.

| (119) | Såsom anges i skäl 140 förbinder kommissionen sig att övervaka utvecklingen på marknaden för odlad lax i gemenskapen. Om det på grundval av övervakningen framkommer tillräcklig bevisning för att den gällande åtgärden inte längre är nödvändig eller tillräcklig för att motverka skadevållande dumpning får kommissionen överväga att inleda en översyn på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen och snabbt genomföra en undersökning. Detta kommer att göra det möjligt för kommissionen att reagera snabbt om marknadspriserna under en längre period skulle falla till en nivå under minimiimportpriset. |
| --- | --- |

(119)

Såsom anges i skäl 140 förbinder kommissionen sig att övervaka utvecklingen på marknaden för odlad lax i gemenskapen. Om det på grundval av övervakningen framkommer tillräcklig bevisning för att den gällande åtgärden inte längre är nödvändig eller tillräcklig för att motverka skadevållande dumpning får kommissionen överväga att inleda en översyn på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen och snabbt genomföra en undersökning. Detta kommer att göra det möjligt för kommissionen att reagera snabbt om marknadspriserna under en längre period skulle falla till en nivå under minimiimportpriset.

| (120) | Det har förekommit vissa diskussioner med berörda parter om den framtida sysselsättningsnivån. Precis som när det gäller analysen av åtgärdernas konsekvenser för kostnaderna föreligger det ingen bevisning för att eventuella antidumpningsåtgärder på import av lax från Norge kommer att ha någon större inverkan på sysselsättningen inom sektorn. |
| --- | --- |

(120)

Det har förekommit vissa diskussioner med berörda parter om den framtida sysselsättningsnivån. Precis som när det gäller analysen av åtgärdernas konsekvenser för kostnaderna föreligger det ingen bevisning för att eventuella antidumpningsåtgärder på import av lax från Norge kommer att ha någon större inverkan på sysselsättningen inom sektorn.

| (121) | Den ytterligare undersökningen bekräftade att minimiimportpriset och den föreslagna nivån på detta är den lämpligaste formen för åtgärden (se skäl 128). De eventuella nackdelarna för importörerna/beredningsföretagen/användarna med ett minimiimportpris anses därför inte väga tyngre än de fördelar som gemenskapsproducenterna väntas få till följd av antidumpningsåtgärderna, vilka anses utgöra det minimum som krävs för att avhjälpa den allvarliga skadan och förhindra en ytterligare allvarlig försämring av gemenskapsproducenternas situation. Dessutom är även försörjningskällor i andra tredjeländer fortfarande tillgängliga. |
| --- | --- |

(121)

Den ytterligare undersökningen bekräftade att minimiimportpriset och den föreslagna nivån på detta är den lämpligaste formen för åtgärden (se skäl 128). De eventuella nackdelarna för importörerna/beredningsföretagen/användarna med ett minimiimportpris anses därför inte väga tyngre än de fördelar som gemenskapsproducenterna väntas få till följd av antidumpningsåtgärderna, vilka anses utgöra det minimum som krävs för att avhjälpa den allvarliga skadan och förhindra en ytterligare allvarlig försämring av gemenskapsproducenternas situation. Dessutom är även försörjningskällor i andra tredjeländer fortfarande tillgängliga.

| (122) | Eftersom inga ytterligare underbyggda synpunkter lämnats i fråga om icke-närstående importörers och beredningsföretags (användares) intresse bekräftas undersökningsresultaten i skäl 128 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(122)

Eftersom inga ytterligare underbyggda synpunkter lämnats i fråga om icke-närstående importörers och beredningsföretags (användares) intresse bekräftas undersökningsresultaten i skäl 128 i förordningen om preliminär tull.

6.4.   Intresse för de smoltodlare, fodertillverkare, leverantörer och producenter i gemenskapen som är närstående norska producenter eller importörer

| (123) | Eftersom inga ytterligare underbyggda synpunkter lämnats i fråga om intressena för de smoltodlare, fodertillverkare, leverantörer och producenter i gemenskapen som är närstående norska producenter eller importörer bekräftas undersökningsresultaten i skälen 117–121 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(123)

Eftersom inga ytterligare underbyggda synpunkter lämnats i fråga om intressena för de smoltodlare, fodertillverkare, leverantörer och producenter i gemenskapen som är närstående norska producenter eller importörer bekräftas undersökningsresultaten i skälen 117–121 i förordningen om preliminär tull.

6.5   Konsumenternas intresse

| (124) | Eftersom den berörda produkten är en konsumentvara, underrättade kommissionen flera konsumentorganisationer om att en undersökning inletts. Det mottogs ett svar från en part som hävdade att de positiva näringsmässiga effekterna av lax var allmänt erkända och att en prishöjning på konstgjord väg skulle göra det svårare för konsumenterna att välja näringsriktiga produkter. Det uttrycktes också oro för att en prishöjning skulle göra odlad lax mindre överkomlig och hämma marknadstillväxten i de medlemsstater vars BNP per capita är lägre än genomsnittet. |
| --- | --- |

(124)

Eftersom den berörda produkten är en konsumentvara, underrättade kommissionen flera konsumentorganisationer om att en undersökning inletts. Det mottogs ett svar från en part som hävdade att de positiva näringsmässiga effekterna av lax var allmänt erkända och att en prishöjning på konstgjord väg skulle göra det svårare för konsumenterna att välja näringsriktiga produkter. Det uttrycktes också oro för att en prishöjning skulle göra odlad lax mindre överkomlig och hämma marknadstillväxten i de medlemsstater vars BNP per capita är lägre än genomsnittet.

| (125) | Om det införs antidumpningsåtgärder kommer de ekonomiska aktörerna att ha fortsatt tillgång till obegränsade importkvantiteter, dock till rättvisa priser. Med hänsyn till storleken på marginalerna mellan priset för fisk direkt från odlingen och priset för beredda laxprodukter i detaljhandeln anses det osannolikt att åtgärderna kommer att ha någon väsentlig inverkan på detaljhandelspriserna, eftersom det inte är troligt att hela den eventuella prisökningen kommer att överföras på konsumenterna. Med de nuvarande marknadspriserna som ligger en bra bit över minimiimportpriset skulle det inte bli några verkningar över huvud taget. Verkningarna för konsumenterna skulle, även i det mest ogynnsamma fallet, därför sannolikt bli begränsade. Dessutom är det troligen inte hållbart med förlustbringande priser på medellång och lång sikt. Mot denna bakgrund förväntas inte antidumpningsåtgärderna få några betydande negativa verkningar för konsumenterna. |
| --- | --- |

(125)

Om det införs antidumpningsåtgärder kommer de ekonomiska aktörerna att ha fortsatt tillgång till obegränsade importkvantiteter, dock till rättvisa priser. Med hänsyn till storleken på marginalerna mellan priset för fisk direkt från odlingen och priset för beredda laxprodukter i detaljhandeln anses det osannolikt att åtgärderna kommer att ha någon väsentlig inverkan på detaljhandelspriserna, eftersom det inte är troligt att hela den eventuella prisökningen kommer att överföras på konsumenterna. Med de nuvarande marknadspriserna som ligger en bra bit över minimiimportpriset skulle det inte bli några verkningar över huvud taget. Verkningarna för konsumenterna skulle, även i det mest ogynnsamma fallet, därför sannolikt bli begränsade. Dessutom är det troligen inte hållbart med förlustbringande priser på medellång och lång sikt. Mot denna bakgrund förväntas inte antidumpningsåtgärderna få några betydande negativa verkningar för konsumenterna.

6.6   Slutsats om gemenskapens intresse

| (126) | Mot bakgrund av slutsatserna i förordningen om preliminär tull, och med hänsyn till de inlagor som lämnats av de olika parterna och resultaten av den ytterligare undersökningen, dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl mot att inte införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder mot dumpad import av odlad lax med ursprung i Norge. Slutsatsen i skäl 131 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(126)

Mot bakgrund av slutsatserna i förordningen om preliminär tull, och med hänsyn till de inlagor som lämnats av de olika parterna och resultaten av den ytterligare undersökningen, dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl mot att inte införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder mot dumpad import av odlad lax med ursprung i Norge. Slutsatsen i skäl 131 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   De slutgiltiga åtgärdernas form

| (127) | Med hänsyn till de slutgiltiga slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada av den dumpade importen. Både den konstaterade dumpningsmarginalen och de tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit har beaktats. Det konstaterades att alla skademarginaler översteg 2,0 % och därför inte kunde anses understiga miniminivån. Den vägda genomsnittliga skademarginalen, som var lägre än den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, konstaterades vara 14,6 %. |
| --- | --- |

(127)

Med hänsyn till de slutgiltiga slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada av den dumpade importen. Både den konstaterade dumpningsmarginalen och de tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit har beaktats. Det konstaterades att alla skademarginaler översteg 2,0 % och därför inte kunde anses understiga miniminivån. Den vägda genomsnittliga skademarginalen, som var lägre än den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, konstaterades vara 14,6 %.

| (128) | Efter meddelandet av de omständigheter som ledde fram till antagandet av förordningen om ändring var det emellertid en del berörda parter som uttryckligen avvisade värdetullar och ställde sig positiva till införandet av ett minimiimportpris. Mot bakgrund av de synpunkter som mottagits och resultaten av den ytterligare undersökningen bekräftas därför minimiimportpriset som en lämplig form för åtgärden. |
| --- | --- |

(128)

Efter meddelandet av de omständigheter som ledde fram till antagandet av förordningen om ändring var det emellertid en del berörda parter som uttryckligen avvisade värdetullar och ställde sig positiva till införandet av ett minimiimportpris. Mot bakgrund av de synpunkter som mottagits och resultaten av den ytterligare undersökningen bekräftas därför minimiimportpriset som en lämplig form för åtgärden.

7.2   Nivå för undanröjande av skada

| (129) | I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör den slutgiltiga tullen fastställas till dumpningsmarginalens eller skademarginalens nivå, beroende på vilken av dessa två nivåer som är lägst. För tillämpningen av denna regel fastställdes ett icke skadevållande minimiimportpris. I syfte att kontrollera denna metod beräknades också företagsspecifika icke-dumpade minimiimportpriser på grundval av normalvärdet, anpassat till nettopriset fritt gemenskapens gräns. Dessa priser jämfördes med det icke-skadevållande minimiimportpris som beräknats enligt den metod som anges i skäl 131. Det konstaterades i samtliga fall att det icke-skadevållande minimiimportpriset var lägre än det icke-dumpade minimiimportpriset. |
| --- | --- |

(129)

I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör den slutgiltiga tullen fastställas till dumpningsmarginalens eller skademarginalens nivå, beroende på vilken av dessa två nivåer som är lägst. För tillämpningen av denna regel fastställdes ett icke skadevållande minimiimportpris. I syfte att kontrollera denna metod beräknades också företagsspecifika icke-dumpade minimiimportpriser på grundval av normalvärdet, anpassat till nettopriset fritt gemenskapens gräns. Dessa priser jämfördes med det icke-skadevållande minimiimportpris som beräknats enligt den metod som anges i skäl 131. Det konstaterades i samtliga fall att det icke-skadevållande minimiimportpriset var lägre än det icke-dumpade minimiimportpriset.

| (130) | Beräkningen av de icke-dumpade minimiimportpriserna fordrade en omräkning från norska kronor till euro. I det preliminära skedet använde kommissionen en genomsnittlig valutakurs för en treårsperiod vid omräkningen. Åtskilliga företag hävdade att den korrekta kursen borde vara den som gällde under undersökningsperioden. Som svar på detta framhåller kommissionen återigen att den genomsnittliga produktionscykeln för lax är tre år. Eftersom flera av de viktiga kostnader som ingår i normalvärdet uppkommer under denna produktionscykel anser kommissionen att det är lämpligt att använda ett treårsgenomsnitt av växelkurserna vid beräkningen av icke-dumpade minimiimportpriser. Begäran avvisades således. |
| --- | --- |

(130)

Beräkningen av de icke-dumpade minimiimportpriserna fordrade en omräkning från norska kronor till euro. I det preliminära skedet använde kommissionen en genomsnittlig valutakurs för en treårsperiod vid omräkningen. Åtskilliga företag hävdade att den korrekta kursen borde vara den som gällde under undersökningsperioden. Som svar på detta framhåller kommissionen återigen att den genomsnittliga produktionscykeln för lax är tre år. Eftersom flera av de viktiga kostnader som ingår i normalvärdet uppkommer under denna produktionscykel anser kommissionen att det är lämpligt att använda ett treårsgenomsnitt av växelkurserna vid beräkningen av icke-dumpade minimiimportpriser. Begäran avvisades således.

| (131) | När det gäller nivån på det icke-skadevållande pris som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen måste det tas hänsyn till undersökningsresultaten av den ytterligare undersökningen. Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för gemenskapsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att en vinstmarginal på 8 % av omsättningen lades till produktionskostnaden. Produktionskostnaden dubbelkontrollerades på grundval av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet (2,77 euro/kg) och den genomsnittliga förlusten under undersökningsperioden (5 %) för de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet. Vinstmarginalen på 8 % fastställdes på grundval av vinsten för 2001 (se tabell 3) och utgör den absoluta miniminivå som gemenskapsindustrin skulle kunna förväntas uppnå i en situation utan skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(131)

När det gäller nivån på det icke-skadevållande pris som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen måste det tas hänsyn till undersökningsresultaten av den ytterligare undersökningen. Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för gemenskapsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att en vinstmarginal på 8 % av omsättningen lades till produktionskostnaden. Produktionskostnaden dubbelkontrollerades på grundval av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet (2,77 euro/kg) och den genomsnittliga förlusten under undersökningsperioden (5 %) för de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet. Vinstmarginalen på 8 % fastställdes på grundval av vinsten för 2001 (se tabell 3) och utgör den absoluta miniminivå som gemenskapsindustrin skulle kunna förväntas uppnå i en situation utan skadevållande dumpning.

| (132) | Odlad lax saluförs vanligtvis i olika presentationer (urtagen med huvud, urtagen utan huvud, hela fiskfiléer, andra filéer eller filébitar). Därför måste en icke-skadevållande nivå för minimiimportpriset fastställas för var och en av dessa presentationer i syfte att ta hänsyn till de ytterligare kostnader som uppkommer vid beredningen av dem. I detta avseende baseras de olika minimiimportpriserna på resultaten av denna undersökning. De utgår huvudsakligen från de omräkningsfaktorer som anges i rådets förordning (EG) nr 772/1999 (5) och som också använts i denna undersökning. När det gäller hela fiskfiléer och filéer i bitar har beredningskostnaderna beaktats. |
| --- | --- |

(132)

Odlad lax saluförs vanligtvis i olika presentationer (urtagen med huvud, urtagen utan huvud, hela fiskfiléer, andra filéer eller filébitar). Därför måste en icke-skadevållande nivå för minimiimportpriset fastställas för var och en av dessa presentationer i syfte att ta hänsyn till de ytterligare kostnader som uppkommer vid beredningen av dem. I detta avseende baseras de olika minimiimportpriserna på resultaten av denna undersökning. De utgår huvudsakligen från de omräkningsfaktorer som anges i rådets förordning (EG) nr 772/1999 (5) och som också använts i denna undersökning. När det gäller hela fiskfiléer och filéer i bitar har beredningskostnaderna beaktats.

| (133) | Om importen görs till ett pris cif vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar det fastställda minimiimportpriset tas ingen tull ut. Om importen görs till ett lägre pris bör skillnaden mellan det faktiska priset och det fastställda minimiimportpriset tas ut. Eftersom import från Norge till priser som minst motsvarar minimiimportpriset kommer att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, bör minimipriset tillämpas på all import från Norge med undantag av import från ett företag, för vilket dumpningsmarginalen konstaterades understiga miniminivån såsom anges i skäl 33. |
| --- | --- |

(133)

Om importen görs till ett pris cif vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar det fastställda minimiimportpriset tas ingen tull ut. Om importen görs till ett lägre pris bör skillnaden mellan det faktiska priset och det fastställda minimiimportpriset tas ut. Eftersom import från Norge till priser som minst motsvarar minimiimportpriset kommer att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, bör minimipriset tillämpas på all import från Norge med undantag av import från ett företag, för vilket dumpningsmarginalen konstaterades understiga miniminivån såsom anges i skäl 33.

8.   SLUTGILTIGT UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN

| (134) | Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som konstaterats för de exporterande producenterna i Norge och med tanke på omfattningen av den skada som gemenskapsindustrin vållats, bedöms det som nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull, ändrad genom förordning (EG) nr 1010/2005, tas ut slutgiltigt till ett belopp motsvarande de slutgiltiga tullarna. I den mån de slutgiltiga tullarna är lägre än de preliminära tullarna bör endast de belopp, för vilka säkerhet ställts motsvarande de slutgiltiga tullarna, tas ut slutgiltigt. |
| --- | --- |

(134)

Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som konstaterats för de exporterande producenterna i Norge och med tanke på omfattningen av den skada som gemenskapsindustrin vållats, bedöms det som nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull, ändrad genom förordning (EG) nr 1010/2005, tas ut slutgiltigt till ett belopp motsvarande de slutgiltiga tullarna. I den mån de slutgiltiga tullarna är lägre än de preliminära tullarna bör endast de belopp, för vilka säkerhet ställts motsvarande de slutgiltiga tullarna, tas ut slutgiltigt.

| (135) | De preliminära antidumpningstullar i form av värdetullar på mellan 6,8 % och 24,5 % för de importerade produkterna som infördes genom förordning (EG) nr 628/2005 och tillämpades under perioden 27 april–4 juli 2005 bör emellertid frisläppas. Ett uttag av värdetullar skulle inte stå i relation till undanröjandet av den skadevållande dumpningen, eftersom marknadspriserna under denna period låg betydligt högre än det minimiimportpris som infördes till följd av en helt ny eller oförutsägbar utveckling av marknaden. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar i enlighet med förordning (EG) nr 1010/2005 på import av odlad lax med ursprung i Norge bör tas ut slutgiltigt med hänsyn till det minimiimportpris som slutligen införs. De belopp för vilka säkerhet utöver den slutgiltiga antidumpningstullsatsen ställts i form av preliminära antidumpningstullar i enlighet med förordning (EG) nr 1010/2005 på import av odlad lax med ursprung i Norge, bör frisläppas. |
| --- | --- |

(135)

De preliminära antidumpningstullar i form av värdetullar på mellan 6,8 % och 24,5 % för de importerade produkterna som infördes genom förordning (EG) nr 628/2005 och tillämpades under perioden 27 april–4 juli 2005 bör emellertid frisläppas. Ett uttag av värdetullar skulle inte stå i relation till undanröjandet av den skadevållande dumpningen, eftersom marknadspriserna under denna period låg betydligt högre än det minimiimportpris som infördes till följd av en helt ny eller oförutsägbar utveckling av marknaden. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar i enlighet med förordning (EG) nr 1010/2005 på import av odlad lax med ursprung i Norge bör tas ut slutgiltigt med hänsyn till det minimiimportpris som slutligen införs. De belopp för vilka säkerhet utöver den slutgiltiga antidumpningstullsatsen ställts i form av preliminära antidumpningstullar i enlighet med förordning (EG) nr 1010/2005 på import av odlad lax med ursprung i Norge, bör frisläppas.

9.   MINIMIIMPORTPRISETS GENOMFÖRBARHET

| (136) | Efter meddelandet hävdades att ett minimiimportpris kan vara svårare att genomföra och medföra större risk för felaktiga deklarationer av varornas tullvärde än andra åtgärdsformer. Mot bakgrund av indikationer på att det förekommit visst kringgående av minimiimportpriset sedan det infördes den 1 juli 2005 och de möjligheter till kompensationsarrangemang som finns inom denna sektor är det nödvändigt att införa ett system med dubbla åtgärder. Detta dubbla system består av ett minimiimportpris (se skälen 129–133) och en fast tull. I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen beräknades den fasta tullen på grundval av den vägda genomsnittliga skademarginalen, eftersom denna konstaterats vara lägre än den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen. För att säkerställa att minimiimportpriset iakttas bör importörerna göras uppmärksamma på att om det till följd av en kontroll efter import konstateras att i) det nettopris fritt gemenskapens gräns som faktiskt betalats av den första oberoende kunden i gemenskapen (nedan kallat ”priset efter import”) är lägre än det nettopris fritt gemenskapens gräns, före tull, som framgår av tulldeklarationen och att ii) priset efter import är lägre än minimiimportpriset, bör en fast tull tillämpas retroaktivt på de berörda importtransaktionerna såvida inte tillämpningen av den fasta tullen plus priset efter import leder till ett belopp (faktiskt betalat pris plus fast tull) som är lägre än minimiimportpriset. I sådana fall skall ett tullbelopp motsvarande skillnaden mellan minimiimportpriset och priset efter import tillämpas. Tullmyndigheterna bör omedelbart underrätta kommissionen om det finns tecken på felaktiga deklarationer. |
| --- | --- |

(136)

Efter meddelandet hävdades att ett minimiimportpris kan vara svårare att genomföra och medföra större risk för felaktiga deklarationer av varornas tullvärde än andra åtgärdsformer. Mot bakgrund av indikationer på att det förekommit visst kringgående av minimiimportpriset sedan det infördes den 1 juli 2005 och de möjligheter till kompensationsarrangemang som finns inom denna sektor är det nödvändigt att införa ett system med dubbla åtgärder. Detta dubbla system består av ett minimiimportpris (se skälen 129–133) och en fast tull. I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen beräknades den fasta tullen på grundval av den vägda genomsnittliga skademarginalen, eftersom denna konstaterats vara lägre än den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen. För att säkerställa att minimiimportpriset iakttas bör importörerna göras uppmärksamma på att om det till följd av en kontroll efter import konstateras att i) det nettopris fritt gemenskapens gräns som faktiskt betalats av den första oberoende kunden i gemenskapen (nedan kallat ”priset efter import”) är lägre än det nettopris fritt gemenskapens gräns, före tull, som framgår av tulldeklarationen och att ii) priset efter import är lägre än minimiimportpriset, bör en fast tull tillämpas retroaktivt på de berörda importtransaktionerna såvida inte tillämpningen av den fasta tullen plus priset efter import leder till ett belopp (faktiskt betalat pris plus fast tull) som är lägre än minimiimportpriset. I sådana fall skall ett tullbelopp motsvarande skillnaden mellan minimiimportpriset och priset efter import tillämpas. Tullmyndigheterna bör omedelbart underrätta kommissionen om det finns tecken på felaktiga deklarationer.

| (137) | I detta sammanhang, och i syfte att bemöta de farhågor som framförts, planerar kommissionen att införa tre särskilda pelare för att säkerställa att åtgärderna också fortsättningsvis är relevanta och efterlevs fullt ut. För det första hänvisas det till rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (6), bland annat till artikel 78, enligt vilken tullmyndigheterna får kontrollera de kommersiella dokument och data som avser import- eller exportförfarandena för varorna i fråga eller de efterföljande kommersiella förfaranden som berör varorna. Denna kontroll får genomföras hos deklaranten och hos varje annan person som av yrkesmässiga skäl är direkt eller indirekt inblandad i nämnda förfaranden samt hos varje annan person som innehar nämnda dokument och data i affärssyfte. Tullmyndigheterna får också undersöka varorna. |
| --- | --- |

(137)

I detta sammanhang, och i syfte att bemöta de farhågor som framförts, planerar kommissionen att införa tre särskilda pelare för att säkerställa att åtgärderna också fortsättningsvis är relevanta och efterlevs fullt ut. För det första hänvisas det till rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (6), bland annat till artikel 78, enligt vilken tullmyndigheterna får kontrollera de kommersiella dokument och data som avser import- eller exportförfarandena för varorna i fråga eller de efterföljande kommersiella förfaranden som berör varorna. Denna kontroll får genomföras hos deklaranten och hos varje annan person som av yrkesmässiga skäl är direkt eller indirekt inblandad i nämnda förfaranden samt hos varje annan person som innehar nämnda dokument och data i affärssyfte. Tullmyndigheterna får också undersöka varorna.

| (138) | För det andra, i syfte att på bästa sätt undvika att åtgärderna absorberas, i synnerhet mellan närstående företag, meddelar gemenskapens institutioner sin avsikt att omedelbart inleda en översyn i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och att låta registrera import i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen, om det framläggs bevisning för sådant beteende. |
| --- | --- |

(138)

För det andra, i syfte att på bästa sätt undvika att åtgärderna absorberas, i synnerhet mellan närstående företag, meddelar gemenskapens institutioner sin avsikt att omedelbart inleda en översyn i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och att låta registrera import i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen, om det framläggs bevisning för sådant beteende.

| (139) | Gemenskapens institutioner kommer bland annat att förlita sig på de nationella tullmyndigheternas importövervakningsuppgifter och på uppgifter från medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(139)

Gemenskapens institutioner kommer bland annat att förlita sig på de nationella tullmyndigheternas importövervakningsuppgifter och på uppgifter från medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.

| (140) | Slutligen förbinder kommissionen sig att övervaka utvecklingen på marknaden för odlad lax i gemenskapen. Om det på grundval av övervakningen framkommer tillräcklig bevisning för att den gällande åtgärden inte längre är nödvändig eller tillräcklig för att motverka skadevållande dumpning får kommissionen överväga att inleda en översyn på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen och snabbt genomföra en undersökning. |
| --- | --- |

(140)

Slutligen förbinder kommissionen sig att övervaka utvecklingen på marknaden för odlad lax i gemenskapen. Om det på grundval av övervakningen framkommer tillräcklig bevisning för att den gällande åtgärden inte längre är nödvändig eller tillräcklig för att motverka skadevållande dumpning får kommissionen överväga att inleda en översyn på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen och snabbt genomföra en undersökning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av odlad lax (dvs. annan än vild), även filéad, färsk, kyld eller fryst, enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13 (nedan kallad ”odlad lax”), med ursprung i Norge.

2.   Vild lax skall inte omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen. Med vild lax avses i denna förordning sådan fisk för vilken det, på grundval av de relevanta handlingar som tillhandahålls av berörda parter, på ett tillfredsställande sätt kan påvisas för de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där tulldeklarationen för övergång till fri omsättning godtas att den, när det gäller atlantlax eller stillahavslax, fångats i havet eller, när det gäller donaulax, i en flod.

3.   Den slutgiltiga antidumpningstullen för Nordlaks Oppdrett AS skall uppgå till följande belopp:

| Företag | Slutgiltig tull | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norge | 0,0 % | A707 |

Företag

Slutgiltig tull

TARIC-tilläggsnummer

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norge

0,0 %

A707

4.   För övriga företag (TARIC-tilläggsnummer A999) skall den slutgiltiga antidumpningstullen vara ett belopp motsvarande skillnaden mellan det minimiimportpris som fastställs i punkt 5 och nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, om det senare priset är lägre än det förra. Ingen tull skall tas ut i de fall där nettopriset fritt gemenskapens gräns är lika med eller högre än det motsvarande minimiimportpris som fastställs i punkt 5.

5.   För tillämpningen av punkt 4 skall det minimiimportpris som fastställs i kolumn 2 i tabellen nedan gälla. Om det vid kontroll efter importen konstateras att det nettopris fritt gemenskapens gräns som faktiskt betalats av den första oberoende kunden i gemenskapen (priset efter import) är lägre än det nettopris fritt gemenskapens gräns, före tull, som framgår av tulldeklarationen, och priset efter import är lägre än minimiimportpriset skall den fasta antidumpningstull som anges i kolumn 3 i tabellen tillämpas, såvida inte tillämpningen av den fasta tull som anges i kolumn 3 plus priset efter import leder till ett belopp (det pris som faktiskt betalats plus fast tull) som är lägre än det minimiimportpris som anges i kolumn 2 i tabellen. I sådana fall skall ett tullbelopp motsvarande skillnaden mellan det minimiimportpris som anges i kolumn 2 i tabellen och priset efter import gälla. Om sådan fast antidumpningstull tas ut retroaktivt skall den tas ut med avdrag för eventuell tidigare erlagd antidumpningstull, beräknad på grundval av minimiimportpriset.

| Presentation av odlad lax | Minimiimportpris euro/kg produktvikt netto | Fast tull euro/kg produktvikt netto | TARIC-nummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Hel fisk, färsk kyld eller fryst | 2,80 | 0,40 | 0302120012, 0302120033, 0302120093, 0303110093, 0303190093, 0303220012, 0303220083 |
| Urtagen med huvud, färsk, kyld eller fryst | 3,11 | 0,45 | 0302120013, 0302120034, 0302120094, 0303110094, 0303190094, 0303220013, 0303220084 |
| Annan (även urtagen utan huvud), färsk, kyld eller fryst | 3,49 | 0,50 | 0302120015, 0302120036, 0302120096, 0303110018, 0303110096, 0303190018, 0303190096, 0303220015, 0303220086 |
| Hela fiskfiléer och filéer i bitar med en vikt av mer än 300 g per filé, färska, kylda eller frysta | 5,01 | 0,73 | 0304101313, 0304101394, 0304201313, 0304201394 |
| Hela fiskfiléer och filéer i bitar med en vikt av mer än 300 g per filé, färska, kylda eller frysta | 6,40 | 0,93 | 0304101314, 0304101395, 0304201314, 0304201395 |
| Andra hela fiskfiléer och filéer i bitar med en vikt av högst 300 g per filé, färska, kylda eller frysta | 7,73 | 1,12 | 0304101315, 0304101396, 0304201315, 0304201396 |

Presentation av odlad lax

Minimiimportpris euro/kg produktvikt netto

Fast tull euro/kg produktvikt netto

TARIC-nummer

Hel fisk, färsk kyld eller fryst

2,80

0,40

0302120012, 0302120033, 0302120093, 0303110093, 0303190093, 0303220012, 0303220083

Urtagen med huvud, färsk, kyld eller fryst

3,11

0,45

0302120013, 0302120034, 0302120094, 0303110094, 0303190094, 0303220013, 0303220084

Annan (även urtagen utan huvud), färsk, kyld eller fryst

3,49

0,50

0302120015, 0302120036, 0302120096, 0303110018, 0303110096, 0303190018, 0303190096, 0303220015, 0303220086

Hela fiskfiléer och filéer i bitar med en vikt av mer än 300 g per filé, färska, kylda eller frysta

5,01

0,73

0304101313, 0304101394, 0304201313, 0304201394

Hela fiskfiléer och filéer i bitar med en vikt av mer än 300 g per filé, färska, kylda eller frysta

6,40

0,93

0304101314, 0304101395, 0304201314, 0304201395

Andra hela fiskfiléer och filéer i bitar med en vikt av högst 300 g per filé, färska, kylda eller frysta

7,73

1,12

0304101315, 0304101396, 0304201315, 0304201396

6.   I de fall där varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (7), skall antidumpningstullbeloppet, beräknat på grundval av punkterna 4 och 5, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

7.   Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar på import av odlad lax med ursprung i Norge i enlighet med förordning (EG) nr 628/2005, innan kommissionens förordning (EG) nr 1010/2005 trädde i kraft, skall frisläppas.

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar på import av odlad lax med ursprung i Norge i enlighet med förordning (EG) nr 1010/2005 skall slutgiltigt tas ut i enlighet med följande regler:

| a) | De belopp för vilka säkerhet ställts utöver de slutgiltiga tullarna skall frisläppas. |
| --- | --- |

a)

De belopp för vilka säkerhet ställts utöver de slutgiltiga tullarna skall frisläppas.

| b) | Om de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna, skall endast de belopp för vilka säkerhet ställts på de preliminära tullarnas nivå tas ut slutgiltigt. |
| --- | --- |

b)

Om de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna, skall endast de belopp för vilka säkerhet ställts på de preliminära tullarnas nivå tas ut slutgiltigt.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 januari 2006.

På rådets vägnar

U. PLASSNIK

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT C 261, 23.10.2004, s. 8.

2

(3)  EUT L 104, 23.4.2005, s. 5.

3

(4)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 32.

4

(5)  EGT L 101, 16.4.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 321/2003 (EUT L 47, 21.2.2003, s. 3).

5

(6)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 (EUT L 117, 4.5.2005, s. 13).

6

(7)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 883/2005 (EUT L 148, 11.6.2005, s. 5).

7

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 86/2006

av den 19 januari 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 19 januari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 100,8 |
| 204 | 67,7 |
| 212 | 95,5 |
| 624 | 115,6 |
| 999 | 94,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 160,9 |
| 204 | 79,5 |
| 999 | 120,2 |
| 0709 10 00 | 220 | 88,5 |
| 999 | 88,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 144,3 |
| 204 | 148,7 |
| 999 | 146,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 45,9 |
| 204 | 53,0 |
| 212 | 48,3 |
| 220 | 45,9 |
| 624 | 45,3 |
| 999 | 47,7 |
| 0805 20 10 | 052 | 74,2 |
| 204 | 69,4 |
| 999 | 71,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,5 |
| 204 | 98,1 |
| 400 | 87,5 |
| 464 | 142,9 |
| 624 | 73,0 |
| 662 | 27,9 |
| 999 | 82,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 50,9 |
| 220 | 60,9 |
| 999 | 55,9 |
| 0808 10 80 | 400 | 119,3 |
| 404 | 104,9 |
| 512 | 58,4 |
| 720 | 66,5 |
| 999 | 87,3 |
| 0808 20 50 | 400 | 84,9 |
| 720 | 39,1 |
| 999 | 62,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

100,8

204

67,7

212

95,5

624

115,6

999

94,9

0707 00 05

052

160,9

204

79,5

999

120,2

0709 10 00

220

88,5

999

88,5

0709 90 70

052

144,3

204

148,7

999

146,5

0805 10 20

052

45,9

204

53,0

212

48,3

220

45,9

624

45,3

999

47,7

0805 20 10

052

74,2

204

69,4

999

71,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,5

204

98,1

400

87,5

464

142,9

624

73,0

662

27,9

999

82,8

0805 50 10

052

50,9

220

60,9

999

55,9

0808 10 80

400

119,3

404

104,9

512

58,4

720

66,5

999

87,3

0808 20 50

400

84,9

720

39,1

999

62,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/26

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 87/2006

av den 19 januari 2006

om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av paddyris som innehas av det grekiska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), särskilt artikel 7.4 och 7.5, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 75/91 (2) fastställs förfaranden och villkor för interventionsorganens försäljning av paddyris. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 75/91 (2) fastställs förfaranden och villkor för interventionsorganens försäljning av paddyris.

| (2) | Det grekiska interventionsorganet lagrar för närvarande stora mängder paddyris och lagringsperioden är mycket lång. Det är därför lämpligt att inleda en stående anbudsinfordran för återförsäljning på den inre marknaden av de cirka 11 115 ton paddyris som innehas av detta organ. |
| --- | --- |

(2)

Det grekiska interventionsorganet lagrar för närvarande stora mängder paddyris och lagringsperioden är mycket lång. Det är därför lämpligt att inleda en stående anbudsinfordran för återförsäljning på den inre marknaden av de cirka 11 115 ton paddyris som innehas av detta organ.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det grekiska interventionsorganet skall, inom de villkor som fastställs i förordning (EEG) nr 75/91, inleda en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av de kvantiteter paddyris som detta organ innehar och som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

1.   Tidsfristen för inlämnande av anbud för den första delanbudsinfordringen skall löpa ut den 1 februari 2006.

2.   Tidsfristen för inlämnande av anbud för den sista delanbudsinfordringen skall löpa ut den 29 mars 2006.

3.   Anbuden skall lämnas in till det grekiska interventionsorganet.

| OPEKEPE |
| --- |
| Acharnon Street 241 |
| GR-104 46 Aten |
| Tfn (30-210) 212 48 46 och 212 47 88 |
| Fax (30-210) 212 47 91 |

OPEKEPE

Acharnon Street 241

GR-104 46 Aten

Tfn (30-210) 212 48 46 och 212 47 88

Fax (30-210) 212 47 91

Artikel 3

Genom undantag från artikel 19 i förordning (EEG) nr 75/91 skall det grekiska interventionsorganet senast på tisdagen i veckan efter det att tidsfristen för inlämnande av anbud har gått ut meddela kommissionen kvantiteterna och genomsnittspriserna för de olika partier som sålts, i förekommande fall fördelade efter grupp.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EGT L 9, 12.1.1991, s. 15.

2

---

BILAGA

| Grupper | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kvantitet (ungefärlig) | 3 658 t | 5 859 t | 1 598 t |
| Skördeår | 1999 | 2000 | 2002 |
| Rissorter | alla | alla | rundkornigt, mellankornigt eller långkornigt A-ris |

Grupper

1

2

3

Kvantitet (ungefärlig)

3 658 t

5 859 t

1 598 t

Skördeår

1999

2000

2002

Rissorter

alla

alla

rundkornigt, mellankornigt eller långkornigt A-ris

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 88/2006

av den 19 januari 2006

om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av paddyris som innehas av det spanska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), särskilt artikel 7.4 och 7.5, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 75/91 (2) fastställs förfaranden och villkor för interventionsorganens försäljning av paddyris. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 75/91 (2) fastställs förfaranden och villkor för interventionsorganens försäljning av paddyris.

| (2) | Det spanska interventionsorganet lagrar för närvarande stora mängder paddyris och lagringsperioden är mycket lång. Det är därför lämpligt att inleda en stående anbudsinfordran för återförsäljning på den inre marknaden av de cirka 16 251 ton paddyris som innehas av detta organ. |
| --- | --- |

(2)

Det spanska interventionsorganet lagrar för närvarande stora mängder paddyris och lagringsperioden är mycket lång. Det är därför lämpligt att inleda en stående anbudsinfordran för återförsäljning på den inre marknaden av de cirka 16 251 ton paddyris som innehas av detta organ.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det spanska interventionsorganet skall, inom de villkor som fastställs i förordning (EEG) nr 75/91, inleda en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av de kvantiteter paddyris som detta organ innehar och som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

1.   Tidsfristen för inlämnande av anbud för den första delanbudsinfordringen skall löpa ut den 1 februari 2006.

2.   Tidsfristen för inlämnande av anbud för den sista delanbudsinfordringen skall löpa ut den 29 mars 2006.

3.   Anbuden skall lämnas in till det spanska interventionsorganet:

| Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA) |
| --- |
| Beneficencia 8 |
| E-28004 Madrid |
| Telex 23427 FEGA E |
| Fax (34-915) 21 98 32 och (34-915) 22 43 87 |

Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA)

Beneficencia 8

E-28004 Madrid

Telex 23427 FEGA E

Fax (34-915) 21 98 32 och (34-915) 22 43 87

Artikel 3

Genom undantag från artikel 19 i förordning (EEG) nr 75/91 skall det spanska interventionsorganet senast på tisdagen i veckan efter det att tidsfristen för inlämnande av anbud har gått ut meddela kommissionen kvantiteterna och genomsnittspriserna för de olika partier som sålts, i förekommande fall fördelade efter grupp.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EGT L 9, 12.1.1991, s. 15.

2

---

BILAGA

| Grupper | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kvantitet (ungefärlig) | 6 251 t | 10 000 t |
| Skördeår | 2002 | 2003 |
| Rissorter | alla | alla |

Grupper

1

2

Kvantitet (ungefärlig)

6 251 t

10 000 t

Skördeår

2002

2003

Rissorter

alla

alla

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 89/2006

av den 19 januari 2006

om ändring av förordning (EG) nr 2295/2003 beträffande de beteckningar som får användas vid saluföring av ägg i samband med begränsat tillträde för höns till rastgård utomhus

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1907/90 av den 26 juni 1990 om vissa handelsnormer för ägg (1), särskilt artikel 7.1 d och artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 2295/2003 (2) fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1907/90. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 2295/2003 (2) fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1907/90.

| (2) | I kommissionens direktiv 2002/4/EG av den 30 januari 2002 om registrering av anläggningar som håller värphöns och som omfattas av rådets direktiv 1999/74/EG (3) fastställs miniminormer för skyddet av värphöns. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens direktiv 2002/4/EG av den 30 januari 2002 om registrering av anläggningar som håller värphöns och som omfattas av rådets direktiv 1999/74/EG (3) fastställs miniminormer för skyddet av värphöns.

| (3) | För att skydda konsumenten mot vilseledande påståenden i syfte att få ut ett högre pris än det som gäller för ägg från burhöns eller standardägg fastställs i förordning (EG) nr 2295/2003 miniminormer för djurhållning som skall respekteras för att särskilda produktionssystem skall kunna göras gällande. Endast beteckningarna i bilaga II till förordningen får således användas, och i bilaga III finns en förteckning med krav som måste uppfyllas för att dessa beteckningar skall få användas. |
| --- | --- |

(3)

För att skydda konsumenten mot vilseledande påståenden i syfte att få ut ett högre pris än det som gäller för ägg från burhöns eller standardägg fastställs i förordning (EG) nr 2295/2003 miniminormer för djurhållning som skall respekteras för att särskilda produktionssystem skall kunna göras gällande. Endast beteckningarna i bilaga II till förordningen får således användas, och i bilaga III finns en förteckning med krav som måste uppfyllas för att dessa beteckningar skall få användas.

| (4) | Bland de noggrant definierade kriterierna avseende kraven för saluförande av ägg med beteckningen ”ägg från utehöns” är tillträdet till rastgård utomhus av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

(4)

Bland de noggrant definierade kriterierna avseende kraven för saluförande av ägg med beteckningen ”ägg från utehöns” är tillträdet till rastgård utomhus av avgörande betydelse.

| (5) | Beslut om restriktioner, även veterinära sådana, som fattas på grundval av gemenskapsrätten i syfte att skydda folk- och djurhälsan får medföra en begränsning av tillträdet för fjäderfä till en rastgård. |
| --- | --- |

(5)

Beslut om restriktioner, även veterinära sådana, som fattas på grundval av gemenskapsrätten i syfte att skydda folk- och djurhälsan får medföra en begränsning av tillträdet för fjäderfä till en rastgård.

| (6) | Om producenten inte längre kan uppfylla alla kriterier rörande produktionsförhållandena som anges i bilaga III till förordning (EG) nr 2295/2003 skall denne, i konsumenternas intresse, upphöra med den obligatoriska märkningen avseende produktionssystem. |
| --- | --- |

(6)

Om producenten inte längre kan uppfylla alla kriterier rörande produktionsförhållandena som anges i bilaga III till förordning (EG) nr 2295/2003 skall denne, i konsumenternas intresse, upphöra med den obligatoriska märkningen avseende produktionssystem.

| (7) | För att beakta de ekonomiska konsekvenser som restriktioner skulle kunna medföra, det faktum att hela sektorn behöver en rimlig tidsperiod för anpassning, framför allt med avseende på märkning, och under förutsättning att kvalitén på produkterna inte väsentligen påverkas, finns det anledning att införa en övergångsperiod under vilken producenterna får fortsätta med märkningen avseende produktionssystem, det vill säga ”utomhus”. |
| --- | --- |

(7)

För att beakta de ekonomiska konsekvenser som restriktioner skulle kunna medföra, det faktum att hela sektorn behöver en rimlig tidsperiod för anpassning, framför allt med avseende på märkning, och under förutsättning att kvalitén på produkterna inte väsentligen påverkas, finns det anledning att införa en övergångsperiod under vilken producenterna får fortsätta med märkningen avseende produktionssystem, det vill säga ”utomhus”.

| (8) | Punkt 1 a första strecksatsen i bilaga III till förordning (EG) nr 2295/2003 innehåller ett uttryckligt undantag avseende tillträdet till rastgård då ”veterinära myndigheter inför tillfälliga restriktioner”. |
| --- | --- |

(8)

Punkt 1 a första strecksatsen i bilaga III till förordning (EG) nr 2295/2003 innehåller ett uttryckligt undantag avseende tillträdet till rastgård då ”veterinära myndigheter inför tillfälliga restriktioner”.

| (9) | Eftersom varaktigheten inte är angiven för de tillfälliga restriktioner under vilka producenterna får fortsätta att använda beteckningen ”utomhus” trots att värphönsen inte längre har tillträde till rastgård är det, i syfte att värna om konsumenternas intresse, lämpligt att ange en tidsgräns för sådana restriktioner. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom varaktigheten inte är angiven för de tillfälliga restriktioner under vilka producenterna får fortsätta att använda beteckningen ”utomhus” trots att värphönsen inte längre har tillträde till rastgård är det, i syfte att värna om konsumenternas intresse, lämpligt att ange en tidsgräns för sådana restriktioner.

| (10) | Förordning (EG) nr 2295/2003 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 2295/2003 bör därför ändras.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fjäderfäkött och ägg. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fjäderfäkött och ägg.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Första strecksatsen i punkt 1 a i bilaga III till förordning (EG) nr 2295/2003 skall ersättas med följande:

| ”— | Hönsen skall under dagtid oavbrutet ha tillgång till en rastgård utomhus; undantag avseende detta krav till följd av beslut om restriktioner, även veterinära sådana, som fattas på grundval av gemenskapsrätten, skall gälla i högst tolv veckor.” |
| --- | --- |

”—

Hönsen skall under dagtid oavbrutet ha tillgång till en rastgård utomhus; undantag avseende detta krav till följd av beslut om restriktioner, även veterinära sådana, som fattas på grundval av gemenskapsrätten, skall gälla i högst tolv veckor.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 173, 6.7.1990, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1039/2005 (EUT L 172, 5.7.2005, s. 1).

1

(2)  EUT L 340, 24.12.2003, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1515/2004 (EUT L 278, 27.8.2004, s. 7).

2

(3)  EGT L 30, 31.1.2002, s. 44. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

3

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 90/2006

av den 19 januari 2006

om fastställande av bidragssatserna för vissa produkter från sockersektorn som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 a och 27.15 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 27.1 och 27.2 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan priserna inom den internationella handeln för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 a, 1.1 c–d och 1.1 f–h i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får utjämnas genom exportbidrag då produkterna exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till samma förordning. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 27.1 och 27.2 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan priserna inom den internationella handeln för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 a, 1.1 c–d och 1.1 f–h i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får utjämnas genom exportbidrag då produkterna exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till samma förordning.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2) anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till förordning (EG) nr 1260/2001. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2) anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till förordning (EG) nr 1260/2001.

| (3) | Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt.

| (4) | I artikel 27.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att exportbidraget för en produkt som ingår i en vara inte får vara högre än det bidrag som tillämpas på produkten när den exporteras i obearbetad form. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 27.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att exportbidraget för en produkt som ingår i en vara inte får vara högre än det bidrag som tillämpas på produkten när den exporteras i obearbetad form.

| (5) | De bidragssatser som fastställs enligt denna förordning får fastställas på förhand, eftersom det inte går att avgöra hur situationen kommer att se ut på marknaden under de närmaste månaderna. |
| --- | --- |

(5)

De bidragssatser som fastställs enligt denna förordning får fastställas på förhand, eftersom det inte går att avgöra hur situationen kommer att se ut på marknaden under de närmaste månaderna.

| (6) | De åtaganden som görs med avseende på bidrag som får beviljas för export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras om höga bidragssatser fastställs på förhand. Säkerhetsåtgärder bör därför vidtas i sådana situationer, men utan att detta hindrar att långtidskontrakt ingås. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. |
| --- | --- |

(6)

De åtaganden som görs med avseende på bidrag som får beviljas för export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras om höga bidragssatser fastställs på förhand. Säkerhetsåtgärder bör därför vidtas i sådana situationer, men utan att detta hindrar att långtidskontrakt ingås. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De bidragssatser som skall tillämpas på de basprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1043/2005 och i artikel 1.1 och 1.2 i förordning (EG) nr 1260/2001, och som exporteras i form av varor vilka förtecknas i bilaga V till förordning (EG) nr 1260/2001, skall fastställas i överensstämmelse med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 987/2005 (EUT L 167, 29.6.2005, s. 12).

1

(2)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 20 januari 2006 skall tillämpas för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| KN-nummer | Varuslag | Bidragssats i EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| 1701 99 10 | Vitsocker | 32,39 | 32,39 |

KN-nummer

Varuslag

Bidragssats i EUR/100 kg

vid förutfastställelse av bidrag

annan

1701 99 10

Vitsocker

32,39

32,39

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 oktober 2004 inte tillämpliga på export till Bulgarien, från och med den 1 december 2005 inte tillämpliga på export till Rumänien, och från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 91/2006

av den 19 januari 2006

om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 17:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1138/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1138/2005 av den 15 juli 2005 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2005/06 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1138/2005 av den 15 juli 2005 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2005/06 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer.

| (2) | I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1138/2005 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1138/2005 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avseende på 17:e delanbudsinfordran för vitsocker som genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 1138/2005 skall det maximala beloppet för exportbidrag vara 35,924 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 185, 16.7.2005, s. 3.

2

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 92/2006

av den 19 januari 2006

om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn från och med den 20 januari 2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 24.4. i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 785/68 (2), skall cif-priset för import av melass, som fastställts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 785/68 (3), anses vara ”det representativa priset”. Detta pris avser den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i förordning (EEG) nr 785/68. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 785/68 (2), skall cif-priset för import av melass, som fastställts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 785/68 (3), anses vara ”det representativa priset”. Detta pris avser den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i förordning (EEG) nr 785/68.

| (2) | Vid fastställandet av de representativa priserna bör hänsyn tas till all den information som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 785/68, utom i de fall som avses i artikel 4 i nämnda förordning, och i tillämpliga fall bör priserna beräknas enligt den metod som fastställs i artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68. |
| --- | --- |

(2)

Vid fastställandet av de representativa priserna bör hänsyn tas till all den information som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 785/68, utom i de fall som avses i artikel 4 i nämnda förordning, och i tillämpliga fall bör priserna beräknas enligt den metod som fastställs i artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68.

| (3) | Pris som inte avser standardkvaliteten bör höjas eller sänkas med hänsyn till den erbjudna melassens kvalitet, i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 785/68. |
| --- | --- |

(3)

Pris som inte avser standardkvaliteten bör höjas eller sänkas med hänsyn till den erbjudna melassens kvalitet, i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 785/68.

| (4) | När det finns en skillnad mellan utlösningspriset för produkten i fråga och det representativa priset bör tilläggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fastställas för dessa tullar. |
| --- | --- |

(4)

När det finns en skillnad mellan utlösningspriset för produkten i fråga och det representativa priset bör tilläggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fastställas för dessa tullar.

| (5) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna bör fastställas i enlighet med artiklarna 1.2 och 3.1 i förordning (EG) nr 1422/95. |
| --- | --- |

(5)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna bör fastställas i enlighet med artiklarna 1.2 och 3.1 i förordning (EG) nr 1422/95.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och de tilläggsbelopp som skall tillämpas vid import av den produkt som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1422/95 anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 141, 24.6.1995, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 79/2003 (EGT L 13, 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  EGT 145, 27.6.1968, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1422/95.

3

---

BILAGA

Representativa priser och tilläggsbelopp för import av melass inom sockersektorn från och med 20 januari 2006

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga | Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,93 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,55 | — | 0 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga

Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (1)

1703 10 00 (2)

10,93

—

0

1703 90 00 (2)

11,55

—

0

---

(1)  Detta belopp skall i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 ersätta den tullsats som Gemensamma tulltaxan föreskrivs för dessa produkter.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den ändrade förordningen (EEG) nr 785/68.

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 93/2006

av den 19 januari 2006

om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som räknas upp i artikel 1.1 a i samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som räknas upp i artikel 1.1 a i samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att när exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick fastställs måste hänsyn tas till sockersituationen i gemenskapen och på världsmarknaden, och särskilt till de pris- och kostnadsfaktorer som anges i artikel 28 i den förordningen. I samma artikel föreskrivs att hänsyn även skall tas till den ekonomiska aspekten av den föreslagna exporten. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att när exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick fastställs måste hänsyn tas till sockersituationen i gemenskapen och på världsmarknaden, och särskilt till de pris- och kostnadsfaktorer som anges i artikel 28 i den förordningen. I samma artikel föreskrivs att hänsyn även skall tas till den ekonomiska aspekten av den föreslagna exporten.

| (3) | Exportbidraget för råsocker måste fastställas i förhållande till standardkvaliteten. Denna definieras i punkt II i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001. Dessutom bör detta exportbidrag fastställas i enlighet med artikel 28.4 i denna förordning. Kandisocker definieras i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2). Det exportbidrag som beräknas på detta sätt för socker som innehåller arom- eller färgtillsatser måste tillämpas på sackarosinnehållet och följaktligen fastställas per 1 % av innehållet. |
| --- | --- |

(3)

Exportbidraget för råsocker måste fastställas i förhållande till standardkvaliteten. Denna definieras i punkt II i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001. Dessutom bör detta exportbidrag fastställas i enlighet med artikel 28.4 i denna förordning. Kandisocker definieras i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2). Det exportbidrag som beräknas på detta sätt för socker som innehåller arom- eller färgtillsatser måste tillämpas på sackarosinnehållet och följaktligen fastställas per 1 % av innehållet.

| (4) | I särskilda fall får exportbidraget fastställas genom andra rättsakter. |
| --- | --- |

(4)

I särskilda fall får exportbidraget fastställas genom andra rättsakter.

| (5) | Exportbidraget måste fastställas varannan vecka. Det får ändras under mellantiden. |
| --- | --- |

(5)

Exportbidraget måste fastställas varannan vecka. Det får ändras under mellantiden.

| (6) | Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination.

| (7) | Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad. |
| --- | --- |

(7)

Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad.

| (8) | För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

(8)

För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan.

| (9) | Med hänsyn till detta och till det nuvarande exportbidraget på sockermarknaderna, särskilt prisnoteringar eller priser på socker i gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidraget uppgå till de belopp som anses lämpliga. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till detta och till det nuvarande exportbidraget på sockermarknaderna, särskilt prisnoteringar eller priser på socker i gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidraget uppgå till de belopp som anses lämpliga.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som räknas upp i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 1260/2001 och som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick skall vara de belopp som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

---

BILAGA

EXPORTBIDRAG FÖR VITSOCKER OCH RÅSOCKER I OBEARBETAD FORM SOM SKALL TILLÄMPAS FRÅN DEN 20 JANUARI 2006 (1)

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 29,79 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 29,79 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 29,79 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 29,79 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3239 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 32,39 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 32,39 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 32,39 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3239 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

29,79 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

29,79 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

29,79 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

29,79 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3239

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

32,39

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

32,39

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

32,39

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3239

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall exportbidraget beräknas i enlighet med artikel 28.4 i förordning (EG) nr 1260/2001.

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 94/2006

av den 19 januari 2006

om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan skillnaderna mellan kurserna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som avses i artikel 1.1 d i nämnda förordning och priserna på dessa produkter inom gemenskapen, täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan skillnaderna mellan kurserna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som avses i artikel 1.1 d i nämnda förordning och priserna på dessa produkter inom gemenskapen, täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2), skall bidraget för 100 kg av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 i samband med export vara lika med basbeloppet multiplicerat med sackarosinnehållet, i tillämpliga fall inklusive halten av andra sockerarter omräknade till sackaros. Den sackaroshalt som konstateras för produkten i fråga fastställs i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2), skall bidraget för 100 kg av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 i samband med export vara lika med basbeloppet multiplicerat med sackarosinnehållet, i tillämpliga fall inklusive halten av andra sockerarter omräknade till sackaros. Den sackaroshalt som konstateras för produkten i fråga fastställs i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95.

| (3) | I enlighet med artikel 30.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidrag för sorbos i obearbetat skick vara lika med basbeloppet för bidraget minskat med en hundradel av produktionsbidraget i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1265/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller beviljande av produktionsbidrag för vissa sockerprodukter som används inom den kemiska industrin (3), när det gäller de produkter som avses i bilagan till den sistnämnda förordningen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 30.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidrag för sorbos i obearbetat skick vara lika med basbeloppet för bidraget minskat med en hundradel av produktionsbidraget i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1265/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller beviljande av produktionsbidrag för vissa sockerprodukter som används inom den kemiska industrin (3), när det gäller de produkter som avses i bilagan till den sistnämnda förordningen.

| (4) | I enlighet med artikel 30.1 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidraget för de övriga produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning vid export i obearbetat skick vara lika med hundradelen av ett belopp som fastställs med hänsyn till skillnaden mellan interventionspriset för vitsocker inom områden inom gemenskapen utan underskott, under den månad för vilken basbeloppet fastställs och de kurser eller priser på vitsocker som noteras på världsmarknaden och behovet av att åstadkomma en balans mellan användningen av gemenskapens basprodukter vid export till tredje land av förädlingsprodukter och användningen av produkter importerade från dessa länder i förädlingssyfte. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 30.1 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidraget för de övriga produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning vid export i obearbetat skick vara lika med hundradelen av ett belopp som fastställs med hänsyn till skillnaden mellan interventionspriset för vitsocker inom områden inom gemenskapen utan underskott, under den månad för vilken basbeloppet fastställs och de kurser eller priser på vitsocker som noteras på världsmarknaden och behovet av att åstadkomma en balans mellan användningen av gemenskapens basprodukter vid export till tredje land av förädlingsprodukter och användningen av produkter importerade från dessa länder i förädlingssyfte.

| (5) | I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan tillämpningen av basbeloppet begränsas till vissa av de produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan tillämpningen av basbeloppet begränsas till vissa av de produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning.

| (6) | I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 får exportbidrag ges för de produkter som avses i artikel 1.1 f, 1.1 g och 1.1 h i den förordningen. Bidragets storlek skall fastställas per 100 kg torrvara med beaktande, framför allt, av de bidrag som gäller vid export av de produkter som omfattas av KN-nummer 1702 30 91, det bidrag som är tillämpligt vid export av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 och de ekonomiska aspekter som gäller för denna export. För de produkter som avses i artikel 1.1 f och 1.1 g skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 5 i förordning (EG) nr 2135/95. För de produkter som avses i 1.1 h skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller villkoren i artikel 6 i förordning (EG) nr 2135/95. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 får exportbidrag ges för de produkter som avses i artikel 1.1 f, 1.1 g och 1.1 h i den förordningen. Bidragets storlek skall fastställas per 100 kg torrvara med beaktande, framför allt, av de bidrag som gäller vid export av de produkter som omfattas av KN-nummer 1702 30 91, det bidrag som är tillämpligt vid export av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 och de ekonomiska aspekter som gäller för denna export. För de produkter som avses i artikel 1.1 f och 1.1 g skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 5 i förordning (EG) nr 2135/95. För de produkter som avses i 1.1 h skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller villkoren i artikel 6 i förordning (EG) nr 2135/95.

| (7) | De exportbidrag som avses ovan måste fastställas varje månad. De kan ändras däremellan. |
| --- | --- |

(7)

De exportbidrag som avses ovan måste fastställas varje månad. De kan ändras däremellan.

| (8) | Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination.

| (9) | Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad. |
| --- | --- |

(9)

Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad.

| (10) | För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

(10)

För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan.

| (11) | Med hänsyn till detta bör exportbidragen för de ifrågavarande produkterna uppgå till de belopp som anses lämpliga. |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till detta bör exportbidragen för de ifrågavarande produkterna uppgå till de belopp som anses lämpliga.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag som skall beviljas vid export i oarbetat skick av de produkter som avses i artikel 1.1 d, 1.1 f, 1.1 g och 1.1 h i förordning (EG) nr 1260/2001 skall fastställas i enlighet med bilagan til den här förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

(3)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 63.

3

---

BILAGA

EXPORTBIDRAG FÖR SIRAP OCH VISSA ANDRA SOCKERPRODUKTER VID EXPORT I OBEARBETAT SKICK, TILLÄMPLIGA FRÅN OCH MED DEN 20 JANUARI 2006 (1)

| KN-nr | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 32,39 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 32,39 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 61,54 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3239 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 32,39 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3239 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3239 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3239 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 32,39 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3239 (4) |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | alla destinationer (tredjeland, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) utom Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, såsom anges i resolutionen 1244 från sammanträdet i FN:s säkerhetsråd den 10 juni 1999), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom för socker som ingår som komponent i sådana produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

KN-nr

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg torrvara

32,39 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

32,39 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg torrvara

61,54 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3239 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

32,39 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3239 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3239 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3239 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

32,39 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3239 (4)

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

alla destinationer (tredjeland, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) utom Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, såsom anges i resolutionen 1244 från sammanträdet i FN:s säkerhetsråd den 10 juni 1999), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom för socker som ingår som komponent i sådana produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Endast tillämplig på produkter enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 2135/95.

(3)  Endast tillämplig på produkter enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 2135/95.

(4)  Basbeloppet skall inte tillämpas för sirap med en renhetsgrad under 85 % (förordning (EG) nr 2135/95). Sackaroshalten skall fastställas i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 2135/95.

(5)  Basbeloppet skall inte tillämpas på den produkt som definieras i punkt 2 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3513/92 (EGT L 355, 5.12.1992, s. 12).

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/42

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 95/2006

av den 19 januari 2006

om utfärdande av importlicenser för socker och blandningar av socker och kakao som omfattas av ursprungskumulation AVS/ULT och EG/ULT

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 192/2002 av den 31 januari 2002 om bestämmelser för utfärdande av importlicenser för socker och sockerblandningar samt kakao som omfattas av ursprungskumulation AVS/ULT eller EG/ULT (2), särskilt artikel 6.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 6.4 i bilaga III till beslut 2001/822/EG tillåts ursprungskumulation AVS/ULT/EG för produkter som omfattas av kapitel 17 och tulltaxenumren 1806 10 30 och 1806 10 90 för en årlig kvantitet på högst 28 000 ton socker. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 6.4 i bilaga III till beslut 2001/822/EG tillåts ursprungskumulation AVS/ULT/EG för produkter som omfattas av kapitel 17 och tulltaxenumren 1806 10 30 och 1806 10 90 för en årlig kvantitet på högst 28 000 ton socker.

| (2) | Ansökningar har i enlighet med förordning (EG) nr 192/2002 inkommit till de nationella myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en total kvantitet på 84 000 ton som överstiger den kvantitet som fastställs genom beslut 2001/822/EG. |
| --- | --- |

(2)

Ansökningar har i enlighet med förordning (EG) nr 192/2002 inkommit till de nationella myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en total kvantitet på 84 000 ton som överstiger den kvantitet som fastställs genom beslut 2001/822/EG.

| (3) | Kommissionen bör således fastställa en nedsättningskoefficient för utfärdandet av importlicenser och dra in möjligheten att lämna in nya ansökningar för 2006. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bör således fastställa en nedsättningskoefficient för utfärdandet av importlicenser och dra in möjligheten att lämna in nya ansökningar för 2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicens som fram till och med den 7 januari 2006 har lämnats in i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 192/2002 skall 33,3333 % av den begärda kvantiteten beviljas.

Artikel 2

Inga nya ansökningar får lämnas in för 2006.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 314, 30.11.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 55. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 96/2004 (EUT L 15, 22.1.2004, s. 3).

2

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/43

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 96/2006

av den 19 januari 2006

om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1058/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1058/2005 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från den 13–19 januari 2006 inom ramen för den anbudsinfordran för exportbidrag för korn som avses i förordning (EG) nr 1058/2005 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Forordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174, 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/44

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 97/2006

av den 19 januari 2006

om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1059/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1059/2005 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 13–19 januari 2006, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005 är det högsta exportbidraget för vanligt vete fastställt till 9,00 EUR/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174, 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/45

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 98/2006

av den 19 januari 2006

om de anbud som meddelats för import av sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2094/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för sorghum till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2094/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för sorghum till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2094/2005 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen på grundval av meddelade anbud och enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen på grundval av meddelade anbud och enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Med särskild hänsyn till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95 är det inte uppenbart att en största sänkning av importtullar skall företas. |
| --- | --- |

(3)

Med särskild hänsyn till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95 är det inte uppenbart att en största sänkning av importtullar skall företas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från och med den 13–19 januari 2006 enligt den anbudsinfordan om sänkning av importtullar för sorghum som avses i förordning (EG) nr 2094/2005 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 335, 21.12.2005, s. 4.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1558/2005 (EUT L 249, 24.9.2005, s. 6).

3

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/46

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 99/2006

av den 19 januari 2006

om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2093/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2093/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2093/2005 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 13–19 januari 2006, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2093/2005, är den största sänkningen av importtullar för majs fastställd till 22,86 EUR/t för en maximal mängd av totalt 84 655 t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 335, 20.12.2005, s. 3.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1558/2005 (EUT L 249, 24.9.2005, s. 6).

3

---

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/47

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 100/2006

av den 19 januari 2006

om utfärdande av exportlicens för vin

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 883/2001 av den 24 april 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller handeln med produkter inom vinsektorn med tredje land (1), särskilt artikel 7 och artikel 9.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 63.7 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2) begränsas beviljandet av exportbidrag för vin till de mängder och utgiftsbelopp som fastställs i det jordbruksavtal som ingicks i samband med de multilaterala handelsförhandlingarna under Uruguayrundan. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 63.7 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2) begränsas beviljandet av exportbidrag för vin till de mängder och utgiftsbelopp som fastställs i det jordbruksavtal som ingicks i samband med de multilaterala handelsförhandlingarna under Uruguayrundan.

| (2) | I artikel 9 i förordning (EG) nr 883/2001 fastställs villkoren för när kommissionen kan vidta särskilda åtgärder för att hindra att den mängd eller den budget som fastställs i avtalet överskrids. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 9 i förordning (EG) nr 883/2001 fastställs villkoren för när kommissionen kan vidta särskilda åtgärder för att hindra att den mängd eller den budget som fastställs i avtalet överskrids.

| (3) | Att döma av de uppgifter om exportlicensansökningar som kommissionen förfogar över den 18 januari 2006, finns det en risk för att de mängder som fortfarande finns tillgängliga den 15 mars 2006, för bestämmelsezonerna 1) Afrika, 2) Asien och 3) Östeuropa enligt artikel 9.5 i förordning (EG) nr 883/2001 kan komma att överskridas om det inte införs restriktioner för utfärdandet av exportlicenser med förutfastställelse av bidraget. Följaktligen bör därför en enhetlig procentsats för godkännande av kvantiteter för vilka ansökan har inlämnats från den 16 till den 17 januari 2006, fastställas och utfärdandet av licenser och inlämnandet av ansökningar tillfälligt upphöra för dessa zoner till och med den 16 mars 2006. |
| --- | --- |

(3)

Att döma av de uppgifter om exportlicensansökningar som kommissionen förfogar över den 18 januari 2006, finns det en risk för att de mängder som fortfarande finns tillgängliga den 15 mars 2006, för bestämmelsezonerna 1) Afrika, 2) Asien och 3) Östeuropa enligt artikel 9.5 i förordning (EG) nr 883/2001 kan komma att överskridas om det inte införs restriktioner för utfärdandet av exportlicenser med förutfastställelse av bidraget. Följaktligen bör därför en enhetlig procentsats för godkännande av kvantiteter för vilka ansökan har inlämnats från den 16 till den 17 januari 2006, fastställas och utfärdandet av licenser och inlämnandet av ansökningar tillfälligt upphöra för dessa zoner till och med den 16 mars 2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De exportlicenser med förutfastställelse av bidraget för vin för vilka ansökan har inlämnats från den 16 till den 17 januari 2006, enligt förordning (EG) nr 883/2001, skall utfärdas för 69,72 % av den mängd ansökan gäller för zon 1) Afrika 58,71 % av den mängd ansökan gäller för zon 2) Asien och för 70,45 % av den mängd ansökan gäller för zon 3) Östeuropa.

2.   Exportlicenser för vin enligt punkt 1, för vilka ansökan inlämnas från och med den 18 januari 2006, skall inte utfärdas, och från och med den 20 januari 2006 skall inlämnandet av ansökningar om exportlicenser för vin tillfälligt upphöra för bestämmelsezonerna 1) Afrika, 2) Asien och 3) Östeuropa till och med den 16 mars 2006.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 128, 10.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2079/2005 (EUT L 333, 20.12.2005, s. 6).

1

(2)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2165/2005 (EUT L 345, 28.12.2005, s. 1).

2

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 20.1.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/48

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 december 2005

om ändring av beslut 2005/59/EG när det gäller de områden där planerna för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin skall genomföras i Slovakien

[delgivet med nr K(2005) 5632]

(Endast den slovakiska texten är giltig)

(2006/20/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2001/89/EG av den 23 oktober 2001 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest (1), särskilt artikel 16.1, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen antog sitt beslut 2005/59/EG av den 26 januari 2005 om att godkänna planerna för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin och nödvaccinering av sådana svin i Slovakien (2) som en av flera åtgärder för bekämpning av klassisk svinpest. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen antog sitt beslut 2005/59/EG av den 26 januari 2005 om att godkänna planerna för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin och nödvaccinering av sådana svin i Slovakien (2) som en av flera åtgärder för bekämpning av klassisk svinpest.

| (2) | De slovakiska myndigheterna har informerat kommissionen om hur denna sjukdom under den senaste tiden har utvecklats bland vildlevande svin. Dessa uppgifter tyder på att klassisk svinpest hos vildlevande svin framgångsrikt har utrotats i veterinär- och livsmedelsförvaltningsområdena Trnava (som omfattar distrikten Trnava, Piešťany och Hlohovec) och Banská Bystrica (som omfattar distrikten Banská Bystrica och Brezno). Det är inte längre nödvändigt att tillämpa den godkända planen för utrotning i dessa områden. |
| --- | --- |

(2)

De slovakiska myndigheterna har informerat kommissionen om hur denna sjukdom under den senaste tiden har utvecklats bland vildlevande svin. Dessa uppgifter tyder på att klassisk svinpest hos vildlevande svin framgångsrikt har utrotats i veterinär- och livsmedelsförvaltningsområdena Trnava (som omfattar distrikten Trnava, Piešťany och Hlohovec) och Banská Bystrica (som omfattar distrikten Banská Bystrica och Brezno). Det är inte längre nödvändigt att tillämpa den godkända planen för utrotning i dessa områden.

| (3) | Beslut 2005/59/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2005/59/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Punkt 1 i bilagan till beslut 2005/59/EG skall ersättas med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovakien.

Utfärdat i Bryssel den 23 december 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 316, 1.12.2001, s. 5. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EUT L 24, 27.1.2005, s. 46. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/226/EG (EUT L 71, 17.3.2005, s. 72).

2

---

BILAGA

”1.   Områden där planen för utrotning av svinpest skall genomföras

Veterinär- och livsmedelsförvaltningsområdena (RVPS) Trenčín (distrikten Trenčín och Bánovce nad Bebravou), Prievidza (distrikten Prievidza och Partizánske), Púchov (endast distriktet Ilava), Žiar nad Hronom (distrikten Žiar nad Hronom, Žarnovica och Banská Štiavnica), Zvolen (distrikten Zvolen, Krupina och Detva), Lučenec (distrikten Lučenec och Poltár) och Veľký Krtíš.”

---