----

----

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 194/2006

(2006. gada 3. februāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 4. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

----

(1)OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

----

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 3. februāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

----

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 195/2006

(2006. gada 3. februāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1377/2005 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss Somijas intervences aģentūras pārziņā esošu miežu eksportam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju, (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1377/2005 2. pantu aizstāj ar šo pantu:

“2. pants

Konkursa uzaicinājumā paredzētais maksimālais apjoms ir 62 780 tonnas miežu, ko paredzēts eksportēt uz trešām valstīm, izņemot Albāniju, Amerikas Savienotās Valstis, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgāriju, Horvātiju, Kanādu, Lihtenšteinu, Meksiku, Rumāniju, Serbiju un Melnkalni (4) un Šveici.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

(2)OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 749/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 10. lpp.).

(3)OV L 219, 24.8.2005., 21. lpp.

(4)  Tostarp Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244.”

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 196/2006

(2006. gada 3. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 761/2001 I pielikumu, ņemot vērā Eiropas standartu EN ISO 14001:2004, un atceļ Lēmumu 97/265/EK

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 15. panta 2. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 761/2001 I pielikuma A daļu aizstāj ar tekstu, kas norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

1.   Organizācijas, kas reģistrētas EMAS reģistrā šīs regulas spēkā stāšanās dienā, paliek tajā un ir pakļautas 2. punktā minētajai verifikācijai.

2.   Atbilstību Regulas (EK) Nr. 761/2001 prasībām, kas grozīta ar šo regulu, pārbauda organizācijas nākamās verifikācijas laikā.

Ja nākamā verifikācija jāveic agrāk nekā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā, tad nākamās verifikācijas dienu var pārcelt par sešiem mēnešiem, ja tam piekrīt vides verificētājs un kompetentā iestāde.

3. pants

Lēmums 97/265/EK tiek atcelts.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

----

(1)OV L 114, 24.4.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(2)OV L 104, 22.4.1997., 37. lpp.

----

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

A.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VIDES VADĪBAS SISTĒMU

Organizācijas, kas piedalās vides vadības un audita sistēmā (EMAS), īsteno EN ISO 14001:2004 prasības, kuras aprakstītas Eiropas standarta 4. iedaļā (1) un pilnībā izklāstītas turpmāk:

I-A.   Prasības attiecībā uz vides vadības sistēmu

I-A.1.   Vispārīgas prasības

Organizācija izstrādā, dokumentē, īsteno, uztur un pastāvīgi uzlabo vides vadības sistēmu saskaņā ar minētā starptautiskā standarta prasībām un nosaka, kā tā izpildīs šīs prasības.

Organizācija nosaka un dokumentē savas vides vadības sistēmas darbības jomu.

I-A.2.   Vides politika

Augstākā vadība nosaka organizācijas vides politiku un nodrošina, ka noteiktās vides vadības sistēmas darbības jomā tā:

I-A.3.   Plānošana

I-A.3.1.   Vides aspekti

Organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as), lai:

Organizācija dokumentē šo informāciju un regulāri atjaunina to.

Organizācija nodrošina, ka būtiskos vides aspektus ņem vērā, izstrādājot, īstenojot un uzturot vides vadības sistēmu.

I-A.3.2.   Normatīvo aktu un citas prasības

Organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as), lai:

Organizācija nodrošina, ka šīs attiecīgās tiesiskās prasības, kā arī citas prasības, kas ir saistošas organizācijai, tiek ņemtas vērā, izstrādājot, īstenojot un uzturot tās vides vadības sistēmu.

I-A.3.3.   Mērķi, uzdevumi un programma(-as)

Attiecīgajām organizācijas funkcijām un līmeņiem organizācija izstrādā, īsteno un uztur dokumentētus mērķus un uzdevumus vides jomā.

Mērķi un uzdevumi, ja iespējams, ir mērāmi un saderīgi ar vides politiku, tostarp ar apņemšanos novērst piesārņojumu, atbilst attiecīgajām tiesiskajām prasībām, kā arī citām prasībām, kas ir saistošas organizācijai, un veikt pastāvīgu pilnveidošanu.

Nosakot un pārskatot savus mērķus un uzdevumus, organizācija ņem vērā tiesiskās prasības, kā arī citas prasības, kas ir saistošas organizācijai, un tās būtiskos vides aspektus. Tā ņem vērā arī savas tehnoloģiju iespējas, finansiālās un uzņēmējdarbības vajadzības, kā arī ieinteresēto personu viedokli.

Organizācija izstrādā, īsteno un uztur programmu(-as), lai sasniegtu noteiktos mērķus un uzdevumus. Programmā(-ās) norāda:

I-A.4.   Īstenošana un darbība

I-A.4.1.   Resursi, funkcijas, atbildība un pilnvaras

Vadība nodrošina to resursu pieejamību, kas ir būtiski vides vadības sistēmas izstrādāšanai, īstenošanai, uzturēšanai un uzlabošanai. Resursi ietver cilvēkresursus un īpašas prasmes, organizatorisko infrastruktūru, tehnoloģiju un finanšu resursus.

Lai veicinātu efektīvu vides vadību, funkcijas, atbildību un pilnvaras nosaka, dokumentē un dara zināmas.

Organizācijas augstākā vadība ieceļ vienu vai vairākus īpašus vadības pārstāvjus, kam neatkarīgi no viņu pārējiem pienākumiem ir noteiktas funkcijas, atbildība un pilnvaras, lai:

I-A.4.2.   Kompetence, apmācība un apzināšanās

Organizācija nodrošina, ka jebkurai(-ām) personai(-ām), kas darbojas tās labā vai tās vārdā un kā darbam var būt būtiska ietekme uz vidi, ir kompetence, kuras pamatā ir atbilstīga izglītība, apmācības vai pieredze, un saglabā saistīto dokumentāciju.

Organizācija apzina vajadzību pēc apmācībām, kas saistītas ar tās vides aspektiem un vides vadības sistēmu. Tā nodrošina apmācības vai veic citas darbības, lai atbilstu šīm vajadzībām, un saglabā saistīto dokumentāciju.

Organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as), kā panākt, lai personas, kas darbojas tās labā vai tās vārdā, apzinās:

I-A.4.3.   Saziņa

Saistībā ar vides aspektiem un vides vadības sistēmu organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as):

Organizācija nolemj, vai veikt ārējo saziņu par tās būtiskajiem vides aspektiem, un dokumentē savu lēmumu. Ja organizācija nolemj veikt ārējo saziņu, tā izstrādā un īsteno metodi(-es) minētajai ārējai saziņai.

I-A.4.4.   Dokumentācija

Vides vadības sistēmas dokumentācijā ietver:

I-A.4.5.   Dokumentu vadība

Vides vadības sistēmai un minētajam starptautiskajam standartam nepieciešamos dokumentus kontrolē. Protokoli ir īpašs dokumentu tips, un tos kontrolē atbilstoši A.5.4. prasībām.

Organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as), lai:

I-A.4.6.   Darbības vadība

Organizācija apzina un plāno darbības, kas saistītas ar apzinātajiem būtiskiem vides aspektiem, kuri ir atbilstīgi tās vides politikai, mērķiem un uzdevumiem, lai nodrošinātu, ka minētās darbības veic atbilstīgi noteiktiem nosacījumiem:

I-A.4.7.   Gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana ārkārtas situācijās

Organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as), kā apzināt tādu ārkārtas situāciju un avāriju iespējamību, kam var būt ietekme uz vidi, un kā reaģēt šādās situācijās.

Organizācija reaģē uz faktiskām ārkārtas situācijām un avārijām un nepieļauj vai mazina saistīto nelabvēlīgo ietekmi uz vidi.

Organizācija regulāri pārskata un vajadzības gadījumā groza procedūras, kas attiecas uz gatavību ārkārtas situācijām un reaģēšanu šādās situācijās, jo īpaši pēc tam, ja ir bijušas avārijas vai ārkārtas situācijas.

Ja iespējams, organizācija arī regulāri izmēģina minētās procedūras.

I-A.5.   Pārbaude

I-A.5.1.   Monitorings un mērījumi

Organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as) to darbību būtisko raksturlielumu regulāra monitoringa un mērījumu veikšanai, kurām var būt būtiska ietekme uz vidi. Procedūra(-as) ietver informācijas dokumentēšanu, lai uzraudzītu veikumu, piemērojamās darbības pārbaudes un atbilstību organizācijas mērķiem un uzdevumiem vides jomā.

Organizācija nodrošina, ka tiek izmantotas un uzturētas kalibrētas vai pārbaudītas monitoringa un mērījumu iekārtas, saglabājot saistītos protokolus.

I-A.5.2.   Atbilstības novērtēšana

I-A.5.2.1.   Saskaņā ar atbilstības saistībām organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as), lai regulāri novērtētu atbilstību piemērojamām tiesiskām prasībām.

Organizācija saglabā regulārās novērtēšanas protokolus.

I-A.5.2.2.   Organizācija novērtē atbilstību citām prasībām, kas tai ir saistošas. Organizācija var apvienot šo novērtējumu ar novērtējumu par atbilstību tiesību aktiem, kas minēts A.5.2.1., vai izveidot atsevišķu(-as) procedūru(-as).

Organizācija saglabā regulārās novērtēšanas protokolus.

I-A.5.3.   Neatbilstība, koriģējoši un profilaktiski pasākumi

Organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as), kā rīkoties faktiskas un iespējamas neatbilstības gadījumā(-os) un kā veikt koriģējošus un profilaktiskus pasākumus. Procedūrā(-ās) nosaka prasības, lai:

Organizācija nodrošina, ka vides vadības sistēmas dokumentācijā ir veiktas visas nepieciešamās izmaiņas.

I-A.5.4.   Protokolu kontrole

Organizācija izstrādā un uztur nepieciešamos protokolus, lai parādītu atbilstību vides vadības sistēmas un minētā starptautiskā standarta prasībām, kā arī sasniegtos rezultātus.

Organizācija izstrādā, īsteno un uztur procedūru(-as) protokolu identificēšanai, uzglabāšanai, aizsardzībai, atgūšanai, saglabāšanai un iznīcināšanai.

Protokoli ir un saglabājas skaidri salasāmi, identificējami un izsekojami.

I-A.5.5.   Iekšējais audits

Organizācija nodrošina, ka vides vadības sistēmas iekšējo auditu veic regulāri, lai:

Audita procedūru(-as) izstrādā, īsteno un uztur, lai atbilstu:

Auditoru izraudzīšanās un audita vadīšana nodrošina audita procesa objektivitāti un taisnīgumu.

I-A.6.   Vadības sistēmas pārskatīšana

Augstākā vadība pārskata organizācijas vadības sistēmu noteiktos laikposmos, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību, piemērotību un efektivitāti. Pārskatos ietver novērtēšanas iespējas uzlabojumiem un nepieciešamībai grozīt vides vadības sistēmu, tostarp vides politiku un vides mērķus un uzdevumus.

Vadības pārskatu dokumentāciju saglabā.

Vadības pārskatos ietver:

Vadības pārskatu rezultātos ietver jebkurus lēmumus un darbības saistībā ar iespējamām izmaiņām vides politikā, mērķos, uzdevumos un citos vides vadības sistēmas elementos attiecībā uz saistībām veikt pastāvīgus uzlabojumus.

VALSTS STANDARTIZĀCIJAS IESTĀŽU SARAKSTS

----

(1)  Šajā pielikumā pārpublicētais teksts ir iekļauts ar CEN atļauju. Pilnu tekstu var iegādāties no valsts standartizācijas iestādēm, kuru saraksts ir iekļauts pielikumā. Šī pielikuma pārpublicēšana komerciālos nolūkos nav atļauta.

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 197/2006

(2006. gada 3. februāris)

par pārejas posma pasākumiem attiecībā uz agrāko pārtikas produktu savākšanu, transportēšanu, apstrādi, izmantošanu un apglabāšanu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1774/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (1), un jo īpaši tās 32. panta 1. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpe attiecībā uz agrāko pārtikas produktu savākšanu, transportēšanu, apstrādi, izmantošanu un apglabāšanu

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1774/2002 (agrākie pārtikas produkti) 6. panta 2. punkta, 7. panta, II pielikuma I līdz III nodaļas un V līdz VIII nodaļas, dalībvalstis var atļaut šīs regulas 6. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto agrāko pārtikas produktu savākšanu, transportēšanu, apstrādāšanu, izmantošanu un iznīcināšanu atbilstīgi šīs regulas 2. un 3. pantam ar nosacījumu, ka:

2.   Pirmajā punktā paredzētā atkāpe neattiecas uz jēliem dzīvnieku izcelsmes produktiem.

2. pants

Savākšana un transportēšana

Dalībvalstis var atļaut agrāko pārtikas produktu savākšanu un transportēšanu, ar nosacījumu, ka persona, kas nosūta vai transportē agrākos pārtikas produktus:

3. pants

Apstrāde, izmantošana un apglabāšana

Dalībvalstis var atļaut, lai agrākos pārtikas produktus:

4. pants

Kontroles pasākumi

Kompetentā iestāde veic visus vajadzīgos kontroles pasākumus, lai pārbaudītu, vai uzņēmēji ievēro šīs regulas nosacījumus.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. jūlijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 416/2005 (OV L 66, 12.3.2005., 10. lpp.).

(2)OV L 117, 13.5.2003., 22. lpp.

(3)OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(4)OV L 332, 28.12.2000., 91. lpp.

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 198/2006

(2006. gada 3. februāris),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1552/2005 par statistiku, kas attiecas uz arodmācībām uzņēmumos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Regulu (EK) Nr. 1552/2005 par statistiku, kas attiecas uz arodmācībām uzņēmumos (1), un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 8. panta 2. punktu, 9. panta 4. punktu un 11. panta 3. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo regulu nosaka īstenošanas pasākumus Regulai (EK) Nr. 1552/2005 par statistiku, kas attiecas uz arodmācībām uzņēmumos.

2. pants

Pirmais pārskata gads, attiecībā uz ko ir jāvāc statistikas dati, ir 2005. kalendārais gads.

3. pants

Specifiskie mainīgie, kas jānosūta Komisijai (Eurostat), ir norādīti I pielikumā.

4. pants

Izlases metode un prasības precizitātes jomā, šo prasību izpildei vajadzīgie izlases apjomi, kā arī detalizētas NACE un lieluma kategorijas, pēc kurām rezultātus var klasificēt, norādītas II pielikumā.

5. pants

Dalībvalstis nodrošina datu kontroli, kļūdu labošanu, aprēķinus un vērtēšanu.

Mainīgo aprēķināšanā un vērtēšanā piemēro III pielikumā paredzētos principus. Kvalitātes pārskatā norāda un attiecīgi pamato katru atkāpi no šiem principiem.

6. pants

Šīs regulas IV pielikumā precizēts, kā un kādā formātā dati nosūtāmi Komisijai (Eurostat).

7. pants

Katra dalībvalsts novērtē kvalitāti datiem, ko tā nosūta, un sniedz kvalitātes pārskatu. Minēto pārskatu sagatavo un iesniedz Komisijai (Eurostat), ievērojot formātu, kas raksturots V pielikumā.

8. pants

Lai panāktu apsekojuma rezultātu augstu savstarpējas saskaņotības līmeni valstīs, Komisija (Eurostat) ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ierosina metodoloģiskus un praktiskus ieteikumus, kā arī pamatnostādnes attiecībā uz apsekojuma īstenošanu “Eiropas Savienības rokasgrāmatas” veidā.

9. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

----

(1)OV L 255, 30.9.2005., 1. lpp.

----

I PIELIKUMS

MAINĪGIE

Piezīme attiecībā uz tabulu:

Nozīmes skaidrojums “Pamata vērtībai” un “Atslēgvērtībai” slejā “Mainīgo grupa” sniegts III pielikumā.

Vērtība “ID” nozīmē, ka mainīgais ir “Identifikācijas mainīgais”.

Slejā “Mainīgā veids” vērtība “QL” norāda uz “kvalitatīvu mainīgo” un “QT” – uz “kvantitatīvu mainīgo”.

----

II PIELIKUMS

PARAUGS

----

(1)OV L 196, 5.8.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

----

III PIELIKUMS

Nosacītā aprēķina principi un ierakstu vērtēšana

Valstis veic visus attiecīgos pasākumus, lai mazinātu kopējo atbilžu nesniegšanas līmeni (attiecībā uz vienību). Pirms nosacītā aprēķina, valstis veic visus vispārpieņemtos pasākumus, lai izmantotu pārējos datu avotus.

Pamata mainīgie, attiecībā uz kuriem jābūt visām vērtībām un attiecībā uz kuriem nav pieļaujams nekāds nosacīts aprēķins, ir šādi:

Atslēgvērtības/mainīgie, attiecībā uz kuriem jācenšas panākt, lai pēc iespējas mazāk būtu norāžu “iztrūkstoša vērtība”, un attiecībā uz kuriem nosacīts aprēķins ir ieteicams, ir šādi:

Daļējas atbilžu nesniegšanas gadījumā, nosacīts aprēķins ir ieteicams, ievērojot šādus vispārīgus ierobežojumus (dalībvalsts eksperti, piemērojot šos noteikumus, vienmēr izmanto profesionālu spriedumu):

Kvantitatīvie un kvalitatīvie mainīgie ir norādīti 1. pielikumā.

Atkāpes no šiem principiem pienācīgi pamato valsts kvalitātes ziņojumā.

Dalībvalstis aprēķina un dara zināmu svērumu, kas piemērojams katram datu ierakstam kopā ar visiem papildu mainīgajiem, kas izmantoti minētā svēruma aprēķināšanā. Minētie mainīgie, pēc vajadzības, ierakstāmi kā mainīgie EXTRA1, EXTRA2, EXTRA3. Svērumu noteikšanai pieņemtā metodika sīki izklāstāma kvalitātes pārskatā.

----

IV PIELIKUMS

Datnes formāts un datu pārraides noteikumi

Datus nosūta Komisijai (Eurostat) elektroniski, izmantojot drošu datu pārraides lietojumprogrammu (STADIUM/EDAMIS), kuru piešķīrusi Komisija (Eurostat).

Valstis nosūta ESTAT divas pārbaudītu datu kopas:

Abās datu kopās ir 1. pielikumā norādītie mainīgie.

Abas datnes iesniedz, mainīgos atdalot ar komatu – (.csv) formātā. Katrā datnē pirmais ieraksts ir galvenes ieraksts, kurā iekļauti “mainīgo nosaukumi” atbilstīgi 1. pielikumam. Turpmākajos ierakstos sīki izklāstītas šo mainīgo vērtības attiecībā uz katru uzņēmumu – respondentu.

----

V PIELIKUMS

KVALITĀTES PĀRSKATA FORMĀTS

1.   ATBILSTĪBA

Apsekojuma īstenojums un tas, cik lielā mērā statistika atbilst faktisko un potenciālo izmantotāju vajadzībām:

2.   PRECIZITĀTE

2.1.   Izlases kļūdas

Tabulas, kas ir jāiesniedz (ar sadalījumu pēc NACE kategorijām un lieluma klases atbilstīgi valsts izlases veidošanas plānam):

Tabulas, kas ir jāiesniedz (ar sadalījumu pēc NACE kategorijām un lieluma klases atbilstīgi valsts izlases veidošanas plānam, uzņēmumus attiecinot pēc konstatētajām to raksturpazīmēm):

2.2.   Kļūdas, kas saistītas ar izlases veidošanu

2.2.1.   Aptvēruma kļūdas

Tabulas, kas ir jāiesniedz (ar sadalījumu pēc NACE kategorijām un lieluma klases atbilstīgi valsts izlases veidošanas plānam, uzņēmumus attiecinot pēc konstatētajām to raksturpazīmēm):

2.2.2.   Kļūdu izvērtējums

Vajadzības gadījumā izvērtējums kļūdām, kas pieļautas datu vākšanas posmā, piemēram, kļūdām, kas saistītas:

2.2.3.   Apstrādes kļūdas

Datu labošanas procesa apraksts.

2.2.4.   Kļūdas nesniegtu atbilžu dēļ

Tabulas, kas ir jāiesniedz (ar sadalījumu pēc NACE kategorijām un lieluma klases atbilstīgi valsts izlases veidošanas plānam, uzņēmumus attiecinot pēc konstatētajām to raksturpazīmēm).

3.   SAVLAICĪGUMS UN PUNKTUALITĀTE

4.   PIEEJAMĪBA UN SKAIDRĪBA

5.   SALĪDZINĀMĪBA

6.   SASKAŅOTĪBA

Tabulas, kas ir jāiesniedz (ar sadalījumu pēc NACE kategorijām un lieluma klasēm atbilstīgi valsts izlases veidošanas plānam, uzņēmumus attiecinot pēc konstatētajām to raksturpazīmēm):

7.   SLODZE UN GUVUMS

----

(1)Novirzes koeficients ir attiecība starp kvadrātsakni no novērtējuma novirzes un sagaidāmo vērtību. To novērtē pēc attiecības starp kvadrātsakni no izlases izveides novirzes novērtējuma un novērtēto vērtību. Izlases izveides novirzes novērtējumā jāņem vērā izlases izveides plāns un izmaiņas stratos.

(2)Kopējais atbilžu sniegšanas līmenis (uz vienību) ir attiecība starp apsekojuma darbības jomā ietilpstošo respondentu skaitu un atlasītajam kopumam nosūtīto anketu skaitu.

(3)Daļējas atbilžu sniegšanas līmenis (uz mainīgo) attiecībā uz konkrētu mainīgo ir attiecība starp pieejamo datu skaitu un pieejamo un iztrūkstošo datu skaitu (kas ir vienāds ar apsekojuma darbības jomā ietilpstošo respondentu skaitu).

(4)OV L 344, 18.12.1998., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1670/2003 (OV L 244, 29.9.2003., 74. lpp.).

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 199/2006

(2006. gada 3. februāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 466/2001, kas nosaka atsevišķu piesārņotāju maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas produktos attiecībā uz dioksīniem un dioksīniem līdzīgiem PCB

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 466/2001 groza šādi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 4. novembra.

Attiecībā uz dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB summu šo regulu nepiemēro produktiem, kas atbilstoši spēkā esošajiem noteikumiem ir laisti tirgū līdz 2006. gada 4. novembrim atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem. Par to, kad produkti ir laisti tirgū, pierādījumus sniedz attiecīgais pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(2)OV L 77, 16.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 1822/2005 (OV L 293, 9.11.2005., 11. lpp.).

(3)  Pārtikas zinātniskās komitejas 2001. gada 30. maijā pieņemtais atzinums par pārtikā esoša dioksīna un dioksīnam radniecīgo PCB riska novērtēšanu – atjaunināts Pārtikas zinātniskās komitejas 2000. gada 22. novembra atzinums, ņemot vērā jauno zinātnisko informāciju (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scf/out90_en.pdf).

(4)OV L 209, 6.8.2002., 5. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/44/EK (OV L 113, 20.4.2004., 17. lpp.).

(5)  Norādījumi par palielinātas mērījumu neprecizitātes un mērījumu neprecizitātes lieluma aplēsi atrodami ziņojumā “Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation” – http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf

(6)OV L 67, 9.3.2002., 69. lpp.

----

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 466/2001 I pielikuma 5. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

“5. iedaļa.   Dioksīni (polihlordibenz-para-dioksīnu (PCDD) un polihlordibenzfurānu (PCDF) summa, kas izteikta ar Pasaules veselības organizācijas (PVO) noteikto toksiskuma ekvivalentu, izmantojot PVO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997), un dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB summa (polihlordibenz-para-dioksīnu (PCDD) summa, polihlordibenzfurāni (PSDF) un polihlordifenili (PCB), kas izteikta ar Pasaules veselības organizācijas (PVO) toksiskuma ekvivalentiem, izmantojot PVO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997 (1))

----

(1)  PVO TEF, lai novērtētu cilvēku apdraudējumu, pamatojoties uz secinājumiem, kas izdarīti 1997. gada 15. līdz 18. jūnijā Stokholmā, Zviedrijā, notikušajā Pasaules veselības organizācijas sanāksmē (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106(12), 775). Environmental Health Perspectives, 106(12), 775).

(2)  Augstākā pieļaujamā koncentrācija: Augstāko pieļaujamo koncentrāciju aprēķina, pieņemot, ka visas dažādu radniecīgu vielu vērtības zem kvantitatīvās noteikšanas robežas ir vienādas ar kvantitatīvās noteikšanas robežu.

(3)  Liellopu, aitas, cūkas, mājputnu un saimniecībā audzētu medījamo dzīvnieku gaļa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikumā (OV L 139, 30.4.2004. Labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.), taču neiekļaujot pārtikas subproduktus, kā tas definēts minētajā pielikumā.

(4)  Maksimālais pieļaujamais saturs nav attiecināms uz pārtikas produktiem ar tauku saturu < 1 %.

(5)OV L 209, 6.8.2002., 5. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/44/EK (OV L 113, 20.4.2004., 17. lpp.).

(6)  Zivju un zvejniecības produktu muskuļu gaļa, kā definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 1. panta a), b), c), e) un f) kategorijā (OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.). Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu). Maksimālā pieļaujamā koncentrācija ir piemērojama vēžveidīgajiem, izņemot krabju brūno gaļu un omāru un līdzīgu lielo vēžveidīgo dzīvnieku (Nephropidae un Palinuridae) galvas un krūškurvja gaļu, un galvkājiem bez iekšējiem subproduktiem.

(7)  Ja zivi paredzēts ēst veselā veidā, maksimālā pieļaujamā koncentrācija attiecināma uz visu zivi.

(8)  Piens (svaigs piens, piens, kas paredzēts, lai ražotu produktus uz piena bāzes, termiski apstrādāts piens, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikumā.

(9)  Vistu olas un olu produkti, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikumā.”

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 200/2006

(2006. gada 3. februāris),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regulu (EK) Nr. 1423/95, ar ko nosaka cukura nozares produktu, izņemot melases (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 1. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu un 3. panta 1. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1423/95 1. pantā minētajiem produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 4. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

----

(1)OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

(2)OV L 141, 24.6.1995., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 624/98 (OV L 85, 20.3.1998., 5. lpp.).

(3)OV L 170, 1.7.2005., 35. lpp.

(4)OV L 25, 28.1.2006., 19. lpp.

----

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2006. gada 4. februāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

----

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma II punktā (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma I punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 201/2006

(2006. gada 3. februāris),

ar ko groza Regulā (EK) Nr. 186/2006 noteiktās eksporta kompensācijas par balto cukuru un neapstrādātu jēlcukuru

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1) un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta trešo daļu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (EK) Nr. 1260/2001 noteiktās kompensācijas, kas piešķiramas par Regulas (EK) Nr. 186/2006 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto produktu eksportu, ir grozītas un norādītas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 4. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

(2)OV L 31, 3.2.2006., 7. lpp.

----

PIELIKUMS

GROZĪTĀS EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS PAR BALTO CUKURU UN NEAPSTRĀDĀTU JĒLCUKURU, KAS JĀPIEMĒRO NO 2006. GADA 4. FEBRUĀRA (1)

----

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Šis daudzums ir piemērojams jēlcukuram ar rezultativitāti 92 %. Ja izvestā jēlcukura rezultativitāte neatbilst 92 %, piemērojamās kompensācijas apjomu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu.

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 202/2006

(2006. gada 3. februāris),

ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 4. protokolu par kokvilnu, kas ir pievienots Grieķijas pievienošanās aktam, kura jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2001 (1),

ņemot vērā Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 1051/2001 par palīdzību kokvilnas ražošanai (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantā minētās neattīrītas kokvilnas cena pasaules tirgū tiek noteikta 24,357 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 4. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

----

(1)OV L 148, 1.6.2001., 1. lpp.

(2)OV L 148, 1.6.2001., 3. lpp.

(3)OV L 210, 3.8.2001., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1486/2002 (OV L 223, 20.8.2002., 3. lpp.).

----

----

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/13/EK

(2006. gada 3. februāris),

ar ko groza I un II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā attiecībā uz dioksīniem un dioksīniem līdzīgajiem polihlorbifeniliem (PCB)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvu 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2002/32/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2006. gada 4. novembrim nodrošinātu atbilstību šai direktīvai. Dalībvalstis tūlīt Komisijai dara zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/87/EK (OV L 318, 6.12.2005., 19. lpp.).

(2)  Pārtikas zinātniskās komitejas 2001. gada 30. maija atzinums par pārtikā esošo dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB riska novērtējumu – papildināts un precizēts, ņemot vērā jaunāko zinātnisko informāciju, kas kļuvusi pieejama kopš 2000. gada 22. novembra, kad tika pieņemts atzinums šajā jautājumā (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scf/out90_en.pdf).

(3)OV L 209, 6.8.2002., 15. lpp. Direktīvā izdarīti grozījumi ar Direktīvu 2005/7/EK (OV L 27, 29.1.2005., 41. lpp.).

(4)  Mērījumu paplašinātās nenoteiktības aprēķinu metodes un nenoteiktību vērtības atrodamas ziņojumā: “Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation” http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf.

(5)OV L 67, 9.3.2002., 69. lpp.

----

PIELIKUMS

----

(1)  Pasaules Veselības organizācijas toksiskuma ekvivalences koeficienti WHO-TEF kaitīgās iedarbības bīstamības riska novērtēšanai uz cilvēka organismu, pamatojoties uz PVO sanāksmē 1997. gada 15. līdz 18. jūnijā Stokholmā (Zviedrija) izteiktajiem atzinumiem (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106(12), 775).

(2)  Augstākā pieļaujamā koncentrācija; augstāko pieļaujamo koncentrāciju aprēķināšanai pieņem, ka ar kvantitatīvās noteikšanas robežu vienādas visas tās radniecīgo vielu grupas atsevišķo savienojumu koncentrācijas, kas ir zemākas par kvantitatīvās noteikšanas robežu.

(3)  Atsevišķi dioksīniem noteiktais maksimāli pieļaujamais saturs (PCDD/F) jāpiemēro pagaidu periodā. Dzīvnieku barībai paredzētajos produktos, kas minēti 27.a punktā, šā perioda laikā jāievēro gan maksimāli pieļaujamais dioksīnu saturs, gan maksimāli pieļaujamais dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB kopīgais saturs.

(4)  Svaigām zivīm, ko tieši piegādā un neapstrādātas izmanto kažokzvēru barības ražošanai, maksimāli pieļaujamo saturu nenosaka, bet svaigām zivīm, ko izmanto tiešai lolojumdzīvnieku, zooloģiskā dārza un cirka dzīvnieku barošanai, piemērojamais maksimāli pieļaujamais saturs 4,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg un 8,0 ng WHO-PCDD/F-PCB-TEQ/kg produkta. No šiem dzīvniekiem (kažokzvēriem, lolojumdzīvniekiem, zooloģiskā dārza un cirka dzīvniekiem) iegūtus produktus un no tiem iegūtus pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes proteīnus nedrīkst izmantot barības ķēdēs, un tos nedrīkst izbarot saimniecībā audzētiem dzīvniekiem, kurus tur, nobaro vai audzē pārtikas ražošanai.”

(5)  Pasaules Veselības organizācijas toksiskuma ekvivalences koeficienti WHO-TEF kaitīgās iedarbības bīstamības riska novērtēšanai uz cilvēka organismu, pamatojoties uz PVO sanāksmē 1997. gada 15. līdz 18. jūnijā Stokholmā (Zviedrija) izteiktajiem atzinumiem (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106(12), 775).

(6)  Augstākā pieļaujamā koncentrācija; augstāko pieļaujamo koncentrāciju aprēķināšanai pieņem, ka ar kvantitatīvās noteikšanas robežu vienādas visas tās radniecīgo vielu grupas atsevišķo savienojumu koncentrācijas, kas ir zemākas par kvantitatīvās noteikšanas robežu.

(7)  Komisija šos iedarbības līmeņus pārskatīs vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim vienlaicīgi ar dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB maksimāli pieļaujamā kopīgā satura pārskatīšanu.”

----

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

----

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 2. decembris),

ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz ANO/EEK Protokolu par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem

(2006/61/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, kā arī 300. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā apstiprina ANO/EEK Protokolu par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam kā A pielikums.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norādīt personu vai personas, kas saskaņā ar protokola 25. pantu ir pilnvarotas deponēt apstiprinājuma instrumentu pie Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norādīt personu(-as), kas saskaņā ar protokola 26. panta 4. punktu ir pilnvarota(-as) Eiropas Kopienas vārdā deponēt šā lēmuma B pielikumā izklāstīto kompetences deklarāciju.

4. pants

1.   Attiecībā uz jautājumiem, kas ir Kopienas kompetencē, Komisija saskaņā ar protokola 20. pantu ir pilnvarota Kopienas vārdā apstiprināt grozījumus protokola pielikumos.

2.   Īpaša komiteja, ko ieceļ Padome, palīdz Komisijai veikt šo uzdevumu.

3.   Pilnvarojums, kas minēts 1. punktā, attiecas tikai uz tādiem grozījumiem, kas ir saskaņā ar attiecīgiem Kopienas tiesību aktiem par Eiropas piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru izveidošanu un nekādā veidā negroza šos tiesību aktus.

4.   Ja protokola pielikumu grozījums Kopienas tiesību aktos nav īstenots divpadsmit mēnešos kopš dienas, kad to saņēmis depozitārs, Komisija saskaņā ar 20. panta 8. punktu vēl pirms šo divpadsmit mēnešu beigām depozitāram iesniedz rakstisku paziņojumu par šā grozījuma nepieņemšanu. Ja grozījumu pēc tam tomēr īsteno, Komisija bez kavēšanās atsauc paziņojumu.

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 2. decembrī

Padomes vārdā —

Priekšsēdētāja

M. BECKETT

----

(1)  Atzinums sniegts 2005. gada 30. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2)OV L 124, 17.5.2005., 1. lpp.

(3)OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.

----

A PIELIKUMS

PROTOKOLS PAR PIESĀRŅOJOŠO VIELU UN IZMEŠU PĀRNESES REĢISTRIEM

Šā protokola Puses,

atsaucoties uz 1998. gada Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas Konvencija) 5. panta 9. punktu un 10. panta 2. punktu,

atzīstot, ka piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistri nodrošina ar svarīgu mehānismu, lai palielinātu kolektīvo atbildību, samazinātu piesārņojumu un sekmētu ilgtspējīgu attīstību, kā minēts Lukas Deklarācijā, kas pieņemta Orhūsas Konvencijas Pušu pirmajā sanāksmē,

ņemot vērā 1992. gada Riodežaneiro Deklarācijas par vidi un attīstību 10. principu,

ņemot arī vērā principus un saistības, par kuriem vienojās 1992. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē par vidi un attīstību, un jo īpaši Agenda 21 19. nodaļas noteikumus,

ievērojot turpmāku Agenda 21 īstenošanas programmu, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā Asambleja tās deviņpadsmitajā ārkārtas sesijā 1997. gadā, kurā tā pieprasīja, cita starpā, paaugstināt valsts pilnvaras un iespējas apkopot, pārstrādāt un izplatīt informāciju, lai ar attiecīgiem līdzekļiem sekmētu informācijas par globāliem vides jautājumiem pieejamību sabiedrībai,

ņemot vērā 2002. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību īstenošanas plānu, kas veicina saskaņotas, integrētas informācijas par ķimikālijām attīstību, piemēram, ar valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem,

ņemot vērā Starpvaldību foruma par ķīmisko vielu drošību, jo īpaši 2000. gada Bahijas Deklarāciju par ķīmisko vielu drošību, un Rīcības plāna pēc 2000. gada (Action Beyond 2000) prioritātes un piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra/emisiju uzskaites rīcības plānu,

ņemot arī vērā darbības, kas uzsāktas saskaņā ar starporganizāciju programmu par saprātīgu ķimikāliju apsaimniekošanu,

ņemot turklāt vērā ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas darbu, jo īpaši tās Padomes ieteikumu par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru ieviešanu, kurā Padome aicina dalībvalstis ieviest un darīt sabiedrībai pieejamus valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrus,

vēloties nodrošināt mehānismu, kas sekmē katras pašreizējo vai nākamo paaudžu personas tiesības dzīvot vidē, kas atbilst šīs personas veselības stāvoklim un labsajūtai, nodrošinot sabiedrībai pieejamu vides informācijas sistēmu attīstīšanu,

vēloties arī nodrošināt, ka šādu sistēmu izstrādāšanā ir ņemti vērā ilgtspējīgu attīstību veicinoši principi, piemēram, 1992. gada Riodežaneiro Deklarācijas par vidi un attīstību 15. principā izklāstītā piesardzīgā pieeja,

atzīstot saikni starp atbilstīgām vides informācijas sistēmām un Orhūsas Konvencijā ietverto tiesību izmantošanu,

piezīmējot nepieciešamību sadarboties ar citām starptautiskām iniciatīvām attiecībā uz piesārņojošām vielām un atkritumiem, tostarp 2001. gada Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem un 1989. gada Bāzeles Konvenciju par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu,

atzīstot, ka integrētās pieejas mērķi samazināt rūpniecisko iekārtu un citu avotu darbības rezultātā radīto piesārņojumu un atkritumu apjomu līdz minimumam, sasniegt vides augsta līmeņa aizsardzību, virzīties pretim ilgtspējīgai un videi nekaitīgai attīstībai un aizsargāt pašreizējo un nākamo paaudžu veselību,

pārliecinoties par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru vērtību kā par rentablu līdzekli, lai sekmētu vides efektivitātes uzlabošanos, lai nodrošinātu informācijas pieejamību sabiedrībai par piesārņojošo vielu un izmešu pārnesēm apdzīvotās vietās un caur tām un lai valdības tās lietotu tendenču noteikšanā, uzrādītu piesārņojuma samazināšanās progresu, uzraudzītu konkrētu starptautisko nolīgumu ievērošanu, lai noteiktu prioritātes un novērtētu progresu, kas sasniegts ar vides politikām un programmām,

ticot, ka piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistri ar uzlaboto piesārņojošo vielu apsaimniekošanu var rūpniecībai nest taustāmus labumus,

piezīmējot iespējas lietot datus no piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem savienojumā ar veselības, vides, demogrāfisko, ekonomisko vai cita veida saistītu informāciju, lai iegūtu potenciālo problēmu labāku izpratni, noteiktu “karstos punktus”, veiktu profilakses un mīkstinošus pasākumus un noteiktu vides apsaimniekošanas prioritātes,

atzīstot identificētu vai identificējamu fizisko personu privātuma aizsardzības nozīmīgumu, pārstrādājot informāciju, par ko sniegts pārskats piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem, saskaņā ar piemērojamiem starptautiskajiem standartiem saistībā ar datu aizsardzību,

atzīstot arī starptautiski saderīgu valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru sistēmu izstrādes nozīmīgumu, lai palielinātu datu salīdzināmību,

piezīmējot, ka daudzas Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstis, Eiropas Kopiena un Ziemeļamerikas Brīvās tirdzniecības nolīguma Puses darbojas, lai apkopotu datus par piesārņojošo vielu un izmešu pārnesēm no dažādiem avotiem un, lai šie dati būtu pieejami sabiedrībai, un īpaši šajā nozarē atzīstot konkrētu valstu ilgo un vērtīgo pieredzi,

ņemot vērā pašreizējo emisiju reģistru atšķirīgās pieejas un nepieciešamību izvairīties no dublēšanās un tādēļ atzīstot, ka ir nepieciešams zināms elastīgums,

pieprasot uz valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru progresīvu izstrādi,

pieprasot arī ieviest saites starp valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem un informācijas sistēmām par citām emisijām, kas rada bažas sabiedrībā,

IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

1. pants

Mērķis

Šā protokola mērķis ir palielināt informācijas pieejamību sabiedrībai, ieviešot saskaņotus, integrētus valsts mēroga piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrus (PRTRs) saskaņā ar šā protokola noteikumiem, kas varētu sekmēt sabiedrības līdzdalību ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā, kā arī veicinātu vides piesārņojuma novēršanu un samazināšanu.

2. pants

Definīcijas

Šajā protokolā:

3. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Katra Puse veic nepieciešamos likumdošanas, reglamentējošus un citus pasākumus, kā arī attiecīgus izpildes pasākumus, lai īstenotu šā protokola noteikumus.

2.   Šā protokola noteikumi neietekmē Puses tiesības uzturēt vai ieviest vēl plašāku vai sabiedrībai vairāk pieejamu piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru nekā to pieprasa šis protokols.

3.   Katra Puse veic nepieciešamos pasākumus, lai pieprasītu, ka apsaimniekošanas objekta darbiniekus un sabiedrības locekļus, kas ziņo valsts iestādēm, ka apsaimniekošanas objekts pārkāpj valsts tiesību aktus, kuri īsteno šo protokolu, attiecīgais rūpnieciskais komplekss vai valsts iestādes nesoda, nevajā, neapgrūtina par to, ka viņi ziņojuši šo pārkāpumu.

4.   Īstenojot šo protokolu, katra Puse vadās pēc piesardzības principa, kā izklāstīts 1992. gada Riodežaneiro Deklarācijas par vidi un attīstību 15. principā.

5.   Lai samazinātu atkārtotu pārskata sniegšanu, piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru sistēmas var integrēt līdz pakāpei, kas ir realizējama ar pastāvošajiem informācijas avotiem, tādiem kā pārskata sniegšanas mehānismiem saskaņā ar licencēm vai spēkā esošajām atļaujām.

6.   Puses cenšas sasniegt konverģenci starp valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem.

4. pants

Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru sistēmas pamatelementi

Saskaņā ar šo protokolu katra Puse ievieš un uztur sabiedrībai pieejamu valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru, kas:

5. pants

Noformējums un struktūra

1.   Katra Puse nodrošina, ka reģistrā esošie dati, kas minēti 4. pantā, ir uzrādīti, sniegti gan apkopoti, gan neapkopoti, tā lai emisijas un pārneses var meklēt un identificēt saskaņā ar:

2.   Katra Puse arī nodrošina, ka datus var meklēt un identificēt saskaņā ar tiem difūzajiem avotiem, kas ir iekļauti attiecīgajā reģistrā.

3.   Katra Puse noformē tās reģistru, ņemot vērā tā turpmāku paplašināšanās iespēju, un nodrošina, ka sabiedrībai ir pieejami pārskata dati par vismaz pēdējiem desmit pārskata sniegšanas gadiem.

4.   Reģistrs ir paredzēts, lai maksimāli atvieglotu pieejamību sabiedrībai ar elektroniskiem saziņas līdzekļiem, piemēram, interneta tīklu. Noformējums pieļauj, ka parastos darbības apstākļos informācija par reģistru nepārtraukti un uzreiz ir pieejama ar elektroniskiem saziņas līdzekļiem.

5.   Katra Puse savā reģistrā norāda saites uz tās saistītām aktuālajām sabiedrībai pieejamām datu bāzēm jautājumos, kas saistīti ar vides aizsardzību.

6.   Katra Puse savā reģistrā norāda saites uz citu protokola Pušu piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem un, kur iespējams, uz citu valstu reģistriem.

6. pants

Reģistra apjoms

1.   Katra Puse nodrošina, ka tās reģistrā ietver informāciju par:

2.   Kad ir izvērtēta pieredze, kas gūta no valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru izveides un šā protokola ieviešanas, un, ņemot vērā attiecīgos starptautiskos procesus, pārskata Pušu sanāksmē pārskata sniegšanas prasības saskaņā ar šo protokolu un tā turpmākā attīstībā izskata šādus jautājumus:

7. pants

Prasības pārskata sniegšanai

1.   Katra Puse vai nu:

2.   Katra Puse pieprasa, lai 1. punktā minētā apsaimniekošanas objekta īpašnieks vai operators iesniegtu 5. un 6. punktā minēto informāciju saskaņā ar šajos punktos izklāstītajām prasībām par piesārņojošām vielām un atkritumiem, attiecībā uz kuriem ir pārsniegti sliekšņi.

3.   Lai sasniegtu šā protokola mērķi, Puse var nolemt attiecībā uz konkrētu piesārņojošo vielu piemērot emisiju slieksni vai arī ražošanas, apstrādes vai lietošanas slieksni, ar noteikumu, ka tas palielina būtiskās informācijas apjomu par tā reģistrā pieejamajām emisijām vai pārnesēm.

4.   Katra Puse nodrošina, ka tās kompetentā iestāde apkopo vai arī izvirza vienu vai vairākas sabiedriskās iestādes vai kompetentās struktūras apkopot informāciju par 7. un 8. punktā minēto piesārņojošo vielu emisijām no difūzajiem avotiem, lai to ietvertu Puses reģistrā.

5.   Katra Puse pieprasa apsaimniekošanas objektu īpašniekiem vai operatoriem, kam ir jāsniedz pārskats saskaņā ar 2. punktu, aizpildīt un iesniegt attiecīgajai kompetentajai iestādei šādu informāciju par apsaimniekošanas objektu:

6.   Informācija, kas minēta 5. punkta c) līdz e) apakšpunktā, ietver informāciju par emisijām un pārnesēm, kas rodas no ikdienas darbībām un ārkārtējos gadījumos.

7.   Katra Puse savā reģistrā, atbilstīgā telpiskā dezagregēšanā uzrāda informāciju par piesārņojošo vielu emisijām no difūzajiem avotiem, attiecībā uz kuriem attiecīgā Puse nosaka, ka datus ir apkopojušas attiecīgās valsts iestādes un ka tos praktiski var ietvert. Ja Puse nosaka, ka šādi dati nepastāv, tā veic pasākumus, lai ierosinātu pārskata sniegšanu par attiecīgo piesārņojošo vielu emisijām no viena vai vairākiem difūzajiem avotiem saskaņā ar to valsts prioritātēm.

8.   Informācija, kas minēta 7. punktā, ietver informāciju par to, kāda veida metodoloģija ir pielietota informācijas ieguvē.

8. pants

Pārskata iesniegšanas cikls

1.   Katra Puse nodrošina, ka informācija, kas jāiestrādā tās reģistrā, ir sabiedrībai pieejama, savākta un uzrādīta kalendārā gada reģistrā. Pārskata gads ir kalendārais gads, uz kuru šī informācija attiecas. Katrai Pusei pirmais pārskata gads ir kalendārais gads pēc tam, kad protokols attiecībā uz šo Pusi stājas spēkā. Pārskata sniegšana, kas pieprasīta saskaņā ar 7. pantu, ir ikgadēja. Tomēr otrais pārskata gads var būt otrais kalendārais gads, kas seko pirmajam pārskata gadam.

2.   Katra Puse, kas nav reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, nodrošina, ka informācija ir iestrādāta tās reģistrā piecpadsmit mēnešu laikā, sākot no katra pārskata gada beigām. Tomēr informāciju par pirmo pārskata gadu tās reģistrā iestrādā divu gadu laikā, sākot no attiecīgā pārskata gada beigām.

3.   Katra Puse, kas ir reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, nodrošina, ka informācija par attiecīgo pārskata gadu ir iestrādāta reģistrā sešus mēnešus pēc tam, kad Pusēm, kas nav reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, ir prasīts iestrādāt šo informāciju.

9. pants

Datu apkopošana un lietvedība

1.   Katra Puse pieprasa apsaimniekošanas objektu īpašniekiem vai operatoriem, kam jāsniedz pārskats saskaņā ar 7. punkta prasībām, apkopot datus, kas nepieciešami, lai saskaņā ar turpmāk minēto 2. punktu un pietiekami bieži noteiktu apsaimniekošanas objekta un izmešu pārneses ārpus teritorijas, kas pakļautas pārskata sniegšanai saskaņā ar 7. pantu, un uzglabāt kompetentajām valsts iestādēm pieejamus datu ierakstus, no kuriem pārskatā sniegtā informācija iegūta piecu gadu laikā, sākot no attiecīgā pārskata gada beigām. Šajos ierakstos arī uzrāda datu apkopošanā pielietoto metodoloģiju.

2.   Katra Puse pieprasa, lai apsaimniekošanas objektu īpašnieki vai operatori, kam jāsniedz pārskats saskaņā ar 7. pantu, izmantotu vislabāko pieejamo informāciju, kas var ietvert monitoringa datus, emisiju faktorus, masu līdzsvara vienādojumus, netiešu monitoringu vai citus aprēķinus, tehnisko pētījumu spriedumus un citas metodes. Attiecīgos gadījumos tas būtu jādara saskaņā ar starptautiski atzītām metodoloģijām.

10. pants

Kvalitātes novērtējums

1.   Katra Puse pieprasa apsaimniekošanas objektu īpašniekiem vai operatoriem, kam jāsniedz pārskats saskaņā ar 7. panta 1. punkta prasībām, nodrošināt to sniegtās informācijas kvalitāti.

2.   Katra Puse nodrošina, ka tās reģistrā ietvertie dati ir pakļauti kvalitātes izvērtējumam, ko veic kompetentā valsts iestāde, jo īpaši, kas attiecas uz to pabeigtību, konsekvenci un ticamību, ņemot vērā pamatnostādnes, ko var izstrādāt Pušu sanāksme.

11. pants

Informācijas pieejamība sabiedrībai

1.   Katra Puse nodrošina tādas informācijas pieejamību sabiedrībai, kas ietverta tās piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrā, nepamatojot interesi, un saskaņā ar šā protokola noteikumiem, pirmkārt, nodrošinot to, ka reģistrs sniedz tiešu elektronisku pieeju caur publisko telekomunikāciju tīklu.

2.   Ja tās reģistrā ietvertā informācija nav sabiedrībai viegli pieejama, izmantojot tiešus elektroniskos līdzekļus, katra Puse nodrošina, ka tās kompetentā valsts iestāde pēc pieprasījuma sniedz šo informāciju caur jebkuru citu efektīvu līdzekli, tiklīdz tas ir iespējams un vēlākais viena mēneša laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas.

3.   Saskaņā ar 4. punktu katra Puse nodrošina, ka pieeja tās reģistrā ietvertajai informācijai ir bez maksas.

4.   Katra Puse var atļaut tās kompetentajai valsts iestādei noteikt maksu par 2. punktā minētās konkrētās informācijas pavairošanu un nosūtīšanu, bet šāda maksa nedrīkst būt nepamatoti liela.

5.   Kur tās reģistrā ietvertā informācija nav publiski viegli pieejama, izmantojot tiešus elektroniskos līdzekļus, katra Puse veicina elektronisku pieeju tās reģistram publiski pieejamās vietās, piemēram, publiskajās bibliotēkās, vietējo iestāžu birojos vai citās piemērotās vietās.

12. pants

Konfidencialitāte

1.   Katra Puse var pilnvarot kompetento iestādi uzglabāt reģistra informāciju konfidenciāli, ja šīs informācijas publiskošana nelabvēlīgi ietekmētu:

Iepriekšminētos konfidencialitātes pamatojumus interpretē ierobežoti, ņemot vērā sabiedrības intereses par informācijas izpaušanu, kā arī to, vai informācija attiecas uz emisijām vidē.

2.   Jebkuras tādas informācijas par emisijām, kas attiecas uz vides aizsardzību, saistībā ar 1. punkta c) apakšpunktu apsver saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

3.   Kad vien informācija tiek turēta slepenībā saskaņā ar 1. punktu, reģistrs norāda, kāda veida informācija netiek izpausta, piemēram, sniedzot vispārēju ķīmisko informāciju, ja iespējams, kā arī to, kāda iemesla dēļ informācija netiek izpausta.

13. pants

Sabiedrības līdzdalība valstu piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru izveidē

1.   Katra Puse saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem nodrošina piemērotas iespējas sabiedrības līdzdalībai attiecīgās valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra izveidē.

2.   Katra Puse 1. punkta piemērošanas nolūkā nodrošina informācijas par ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz attiecīgās valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra izstrādi bezmaksas pieejamību sabiedrībai un iespēju iesniegt jebkādas piezīmes, informāciju, analīzi vai atzinumus, kas attiecas uz lēmumu pieņemšanas procesu, un attiecīgā iestāde pienācīgi šo informāciju ņem vērā.

3.   Kad ir pieņemts lēmums ieviest vai būtiski mainīt tās reģistru, katra Puse nodrošina, ka informācija par lēmumu un apsvērumi, uz kuriem tas balstās, tiek savlaicīgi padarīti publiski pieejami.

14. pants

Tiesas pieejamība

1.   Katra Puse saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem nodrošina, ka ikvienai personai, kura uzskata, ka tās lūgums sniegt informāciju saskaņā ar 11. panta 2. punktu ir ticis ignorēts, daļēji vai pilnīgi nepamatoti noraidīts, nepietiekami atbildēts vai kā citādi nav izskatīts atbilstīgi minētā punkta noteikumiem, ir iespēja pārskatīšanas nolūkā griezties tiesā vai kādā citā neatkarīgā un objektīvā iestādē, kas izveidota ar tiesību aktu.

2.   Šā panta 1. punkta prasības neskar attiecīgās Pušu tiesības un pienākumus saskaņā ar pašreizējiem līgumiem, kas tām piemērojami un kas izskata šā panta priekšmetu.

15. pants

Resursu palielināšana

1.   Katra Puse veicina sabiedrības izpratni par tās piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru un nodrošina atbalsta un padomu sniegšanu reģistrā ietvertās informācijas pieejamībai, izpratnei un lietošanai.

2.   Katrai Pusei būtu jānodrošina atbilstīgu atbildīgo iestāžu un organizāciju resursu palielināšanu, kā arī jāsniedz padomus, lai palīdzētu tām veikt savus pienākumus saskaņā ar šo protokolu.

16. pants

Starptautiskā sadarbība

1.   Puses attiecīgos gadījumos sadarbojas un palīdz viena otrai:

2.   Puses veicina savstarpēju sadarbību un attiecīgos gadījumos – ar nozīmīgām starptautiskām organizācijām, lai sekmētu:

17. pants

Pušu sanāksme

1.   Ar šo tiek izveidota Pušu sanāksme. Tās pirmo sesiju sasauc ne vēlāk kā divus gadus pēc šā protokola spēkā stāšanās. Turpmāk kārtējās Pušu sanāksmes sesijas notiek pēc vai reizē ar konvencijas Pušu kārtējām sanāksmēm, ja vien protokola Puses nenolemj citādi. Pušu sanāksme organizē ārkārtas sesiju, ja tā tiek nolemts kārtējās sesijas gaitā vai pēc kādas Puses rakstiska lūguma, ar noteikumu, ka sešos mēnešos pēc tam, kad Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretārs attiecīgo lūgumu darījis zināmu visām Pusēm, to ir atbalstījusi vismaz viena trešdaļa Pušu.

2.   Pušu sanāksme pastāvīgi pārskata šā protokola ieviešanu un izstrādi, pamatojoties uz Pušu regulāri sniegtajiem pārskatiem, un šajā nolūkā:

3.   Pušu sanāksme sekmē informācijas apmaiņu par pieredzi, kas gūta no pārskatu sniegšanas par pārnesēm, izmantojot piesārņojošās vielas un atkritumus raksturojošas pieejas, un pārskata šo pieredzi, lai izpētītu konverģences iespējamību starp šīm divām pieejām, ņemot vērā sabiedrības interesi par informāciju saskaņā ar 1. pantu un vispārējo valsts piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru efektivitāti.

4.   Apvienoto Nāciju Organizācijai, tās specializētajām iestādēm un Starptautiskajai atomenerģijas aģentūrai, kā arī ikvienai valstij vai reģionālajai ekonomiskās integrācijas organizācijai, kam saskaņā ar 24. pantu ir tiesības parakstīt šo protokolu, bet kas nav šā protokola Puses, kā arī ikvienai starpvaldību organizācijai, kas ir kompetenta jomās, uz kurām attiecas šis protokols, ir tiesības novērotāja statusā piedalīties Pušu sanāksmēs. To uzņemšana un piedalīšanās ir pakļauta reglamentam, kas pieņemts Pušu sanāksmē.

5.   Ikvienai nevalstiskai organizācijai, kas ir kompetenta jomās, uz kurām attiecas šis protokols, un kas ir informējušas Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretāru par savu vēlmi būt pārstāvētai Pušu sanāksmēs, ir tiesības piedalīties novērotāja statusā, ja pret to neiebilst vismaz viena trešdaļa klātesošo Pušu. To uzņemšana un piedalīšanās ir pakļauta reglamentam, kas pieņemts Pušu sanāksmē.

18. pants

Balsstiesības

1.   Izņemot gadījumus, kas paredzēti 2. punktā, katrai šā protokola Pusei ir viena balss.

2.   Balsojot par jautājumiem, kas ir to kompetencē, reģionālajām ekonomiskās integrācijas organizācijām ir tāds balsu skaits, kas atbilst šo organizāciju dalībvalstu – šā protokola Pušu – skaitam. Šādas organizācijas nebalso, ja to dalībvalstis izmanto savas balsstiesības un otrādi.

19. pants

Pielikumi

Šā protokola pielikumi ir tā sastāvdaļa un, ja vien nav skaidri noteikts citādi, atsauce uz šo protokolu tajā pašā laikā ir atsauce uz ikvienu tā pielikumu.

20. pants

Grozījumi

1.   Ikviena Puse var ierosināt grozījumus šajā protokolā.

2.   Priekšlikumus izdarīt grozījumus šajā protokolā izskata Pušu sanāksmēs.

3.   Jebkuru priekšlikumu izdarīt grozījumus šajā protokolā rakstiski iesniedz sekretariātam, kas vismaz sešus mēnešus pirms sanāksmes, kurā ierosināts pieņemt šo grozījumu, dara to zināmu visām Pusēm, citām valstīm un reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, kas ir piekritušas saistībām ar protokolu un attiecībā uz kurām protokols vēl nav stājies spēkā, un parakstītājiem.

4.   Puses pieliek visas pūles, lai panāktu vienprātīgu vienošanos par katru ierosināto šā protokola grozījumu. Ja visi centieni rast vienprātību ir bijuši nesekmīgi un vienošanās netiek panākta, tad galīgo lēmumu par grozījumu var pieņemt, ja “par” balso trīs ceturtdaļas sanāksmē klātesošo un balsojošo Pušu.

5.   Šā panta piemērošanas nolūkā “klātesošās un balsojošās Puses” nozīmē Puses, kas piedalās sanāksmē un balso “par” vai “pret”.

6.   Par ikvienu šā protokola grozījumu, kas pieņemts saskaņā ar 4. punktu, sekretariāts paziņo depozitāram, kas to nosūta visām Pusēm, citām valstīm un reģionālajām ekonomiskās integrācijas organizācijām, kas ir piekritušas protokola saistībām, kā arī protokola parakstītājiem.

7.   Grozījums, kas nav pielikuma grozījums, stājas spēkā attiecībā uz tām Pusēm, kas ir ratificējušas, akceptējušas vai apstiprinājušas to deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus, ko atbalstījušas vismaz trīs ceturtdaļas to Pušu, kuras bija Puses grozījuma pieņemšanas laikā. Pēc tam grozījums deviņdesmitajā dienā stājas spēkā attiecībā uz jebkuru citu Pusi pēc tam, kad Puse nodod grozījuma ratifikācijas, pieņemšanas un apstiprināšanas dokumentu.

8.   Ja grozījums izdarīts pielikumā, Puse, kas nevar pieņemt šādu grozījumu, par to rakstiski paziņo depozitāram divpadsmit mēnešu laikā pēc tam, kad depozitārs saņēmis paziņojumu par grozījuma pieņemšanu. Depozitārs nekavējoties informē visas Puses par šāda paziņojuma saņemšanu. Puse jebkurā laikā var atcelt iepriekšējo paziņojumu par neapstiprināšanu, un pēc tam attiecībā uz šo Pusi stājas spēkā šā pielikuma grozījumi.

9.   Divpadsmit mēnešus pēc tam, kad depozitārs saskaņā ar 6. punktu grozījumu nosūtījis Pusēm, pielikuma grozījums stājas spēkā attiecībā uz tām Pusēm, kuras nav iesniegušas depozitāram paziņojumu saskaņā ar 8. punktu, ar noteikumu, ka šādu paziņojumu ir iesniegusi ne vairāk kā viena trešdaļa Pušu no tām Pusēm, kas bija Puses grozījuma pieņemšanas laikā.

10.   Ja pielikuma grozījums ir tieši saistīts ar šā protokola grozījumu, tas nestājas spēkā līdz laikam, kad stājas spēkā šā protokola grozījums.

21. pants

Sekretariāts

Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretārs attiecībā uz šo protokolu pilda šādas sekretariāta funkcijas:

22. pants

Atbilstības pārskatīšana

Pirmajā sesijā Pušu sanāksme vienprātīgi nosaka sadarbības procedūras un konsultatīva rakstura iestāžu pasākumus, kas nav saistīti ar tiesu iestādēm, lai novērtētu un sekmētu atbilstību šā protokola noteikumiem un izskatītu gadījumus, kas tiem neatbilst. Ieviešot šīs procedūras un pasākumus, Pušu sanāksme apsver, cita starpā, vai atļaut saņemt informāciju no sabiedrības locekļiem attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar šo protokolu.

23. pants

Domstarpību izšķiršana

1.   Ja divām vai vairākām Pusēm rodas domstarpības par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu, attiecīgās Puses cenšas tās izšķirt sarunu ceļā vai ar jebkādiem citiem mierīgiem domstarpību izšķiršanas līdzekļiem, ko tās atzīst par pieņemamu.

2.   Parakstot, ratificējot, pieņemot, apstiprinot šo protokolu vai pievienojoties tam, vai jebkurā laikā pēc tam valsts var rakstiski paziņot depozitāram par to, ka attiecībā uz domstarpībām, kas netiek izšķirtas saskaņā ar 1. punktu, tā attiecībās ar ikvienu Pusi, kas apņemas to pašu, atzīst par saistošu vienu vai abus no šādiem domstarpību izšķiršanas līdzekļiem:

Reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija var sastādīt deklarāciju ar līdzīgām sekām attiecībā uz šķīrējtiesu saskaņā ar b) apakšpunktā minētajām procedūrām.

3.   Gadījumos, kad iesaistītās Puses ir atzinušas abus 2. punktā minētos domstarpību izšķiršanas veidus, domstarpības var izšķirt vienīgi Starptautiskajā Tiesā, ja vien Puses nevienojas par ko citu.

24. pants

Parakstīšana

Šis protokols ir atvērts parakstīšanai Kijevā (Ukrainā) no 2003. gada 21. līdz 23. maijam, piektajā Ministru konferencē “Vide Eiropai” un pēc tam Apvienoto Nāciju Organizācijas mītnē Ņujorkā līdz 2003. gada 31. decembrim visām Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstīm un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijām, kuras veido suverēnas Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis un kurām šīs dalībvalstis nodevušas pilnvaras rīkoties jautājumos, uz ko attiecas šis protokols, tostarp pilnvaras slēgt līgumus, kas attiecas uz šiem jautājumiem.

25. pants

Depozitārs

Šā protokola depozitārs ir Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs.

26. pants

Ratificēšana, pieņemšana, apstiprināšana un pievienošanās

1.   Šo protokolu ratificē, pieņem vai apstiprina 24. pantā minētās parakstītājvalstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas.

2.   No 2004. gada 1. janvāra šim protokolam var pievienoties 24. pantā minētās valstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas.

3.   Ikviena 24. pantā minētā reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, kas kļūst par šā protokola Pusi arī tad, ja neviena no šīs organizācijas dalībvalstīm nav šā protokola Puse, uzņemas visas saistības, kas izriet no šā protokola. Gadījumā, ja viena vai vairākas no organizācijas dalībvalstīm ir šā protokola Puses, tad organizācija un tās dalībvalstis lemj par to, kāds ir atbildības sadalījums, pildot šajā protokolā paredzētos pienākumus. Šādos gadījumos organizācija un tās dalībvalstis nevar vienlaikus īstenot tiesības, kas izriet no šā protokola.

4.   Šā protokola 24. pantā minētās reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas attiecīgajos ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentos norāda, kādas ir to pilnvaras jautājumos, uz kuriem attiecas šis protokols. Šīs organizācijas informē depozitāru arī par jebkādām nozīmīgām izmaiņām to pilnvarās.

27. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis protokols stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc sešpadsmitā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenta nodošanas.

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas nodoto dokumentu nepievieno papildus pie dokumentiem, ko nodevušas šīs organizācijas dalībvalstis.

3.   Attiecībā uz katru valsti vai organizāciju, kas šo protokolu ratificē, pieņem, apstiprina vai tam pievienojas pēc sešpadsmitā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenta nodošanas, šis protokols stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad šī valsts vai organizācija ir nodevusi ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu.

28. pants

Atrunas

Attiecībā uz šo protokolu nevar veikt nekādas atrunas.

29. pants

Izstāšanās

Jebkurā laikā pēc trīs gadiem no dienas, kurā attiecībā uz Pusi spēkā stājās šis protokols, attiecīgā Puse var izstāties no protokola, iesniedzot rakstisku paziņojumu depozitāram. Ikviena šāda izstāšanās stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis šādu paziņojumu.

30. pants

Autentiski teksti

Šā protokola oriģināleksemplārs, kura teksti angļu, krievu un franču valodā ir vienlīdz autentiski, tiek nodots Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

Kijevā, divi tūkstoši trešā gada divdesmit pirmajā maijā.

I PIELIKUMS

DARBĪBAS

Piezīmes:

Tabulas 1. slejā ietverts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais jaudas slieksnis.

Zvaigznīte (*) norāda, ka nav piemērojams neviens jaudas slieksnis (visi apsaimniekošanas objekti ir pakļauti pārskata sniegšanai).

Tabulas 2. slejā ietverts 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais darbinieku slieksnis.

“10 darbinieki” atbilst 10 darbiniekiem, kas strādā pilnu slodzi.

II PIELIKUMS

PIESĀRŅOJOŠĀS VIELAS

III PIELIKUMS

A DAĻA

APGLABĀŠANAS OPERĀCIJA (“D”)

B DAĻA

REĢENERĀCIJAS DARBĪBAS (“R”)

IV PIELIKUMS

ŠĶĪRĒJTIESA

----

(1)  Par vienkāršajām piesārņojošām vielām jāsniedz pārskats, ja ir pārsniegts BTEX slieksnis (benzola, toluola, etilbenzola un ksilola parametru summas).

(2)  Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAHs) jāizmēra kā benzo(a)pirēns (50-32-8), benzo(b)fluorantēns (205-99-2), benzo(k)fluorantēns (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)pirēns (193-39-5) (iegūti no Protokola par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem Konvencijai par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos).

(3)  Kā neorganiskie savienojumi.

----

B PIELIKUMS

Eiropas Kopienas deklarācija saskaņā ar 26. panta 4. punktu ANO/EEK Protokolā par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem

Eiropas Kopiena deklarē, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu, tā ir kompetenta slēgt starptautiskus nolīgumus un izpildīt no tiem izrietošās saistības, kas veicina šādu mērķu sasniegšanu:

Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistri ir piemēroti līdzekļi vides uzlabošanas veicināšanai, informācijas par piesārņojošo vielu emisijām pieejamības sabiedrībai nodrošināšanai un izmantošanai kompetentās valsts iestādēs, lai tās noteiktu tendences, uzrādītu piesārņojuma samazināšanas progresu, atbalstītu atbilstības monitoringu un novērtētu progresu nu, tādējādi dodot ieguldījumu iepriekšminēto mērķu sasniegšanā.

Turklāt Eiropas Kopiena deklarē, ka tā jau ir pieņēmusi tiesību aktus, kuri ir saistoši tās dalībvalstīm un ietver jautājumus, ko reglamentē šis protokols, un tā iesniegs un attiecīgā gadījumā atjaunos šo tiesību aktu sarakstu saskaņā ar šā protokola 26. panta 4. punktu.

Eiropas Kopiena ir atbildīga par to saistību izpildi, kuras izriet no šā protokola un uz kurām attiecas spēkā esošie Kopienas tiesību akti.

Kopienas kompetences izmantošana, pēc savas būtības, ir pakļauta nepārtrauktai attīstībai.

----

----

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 23. janvāris),

kas dod iespēju valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību politika, kā arī Krievijai gūt labumu no Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas programmas (TAIEX)

(2006/62/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 181.a panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Šā lēmuma mērķis ir dot iespēju valstīm, uz kurām Eiropas Kaimiņattiecību politika, kā arī Krievijai, un jo īpaši tām valstīm, kas šobrīd īsteno rīcības vai virzības plānus, gūt labumu no atbalsta, kas pieejams ar TAIEX starpniecību, kas nodrošinās mērķtiecīgu tehnisko palīdzību partnervalstīm, palīdzot izprast un izstrādāt ar rīcības plāniem saistītus tiesību aktus, un sniegs atbalstu saistībā ar to ieviešanu un piemērošanu.

2. pants

Lai īstenotu Padomes 1996. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1488/96 par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas–Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībās (7) un Regulu (EK, Euratom) Nr. 99/2000, Komisija var nolemt saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu uzdot risināt uzdevumus, kas ietver valsts varas īstenošanu un jo īpaši finanšu īstenošanas uzdevumus, kas izriet no šā lēmuma, struktūrai, kas īsteno TAIEX programmu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3906/89, Regulu (EK) Nr. 2666/2002 un Regulu (EK) Nr. 2500/2001.

3. pants

Šis lēmums neattiecas uz darbībām, kuras īsteno atbilstoši Regulai (EK, Euratom) Nr. 99/2000 un kas atbilst Euratom līguma darbības jomai.

4. pants

Šajā lēmumā atļautās darbības finansē no 19 06 01. budžeta pozīcijas “Palīdzība partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā” un ar to saistītās 19 01 04 07. budžeta pozīcijas, kas paredzēta administratīvās pārvaldes izdevumiem, kā arī no 19 08 02 01. budžeta pozīcijas “MEDA (pasākumi ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Vidusjūras reģiona trešajās valstīs)” un ar to saistītās 19 01 04 06. budžeta pozīcijas, kas paredzēta administratīvās pārvaldes izdevumiem.

Briselē, 2006. gada 23. janvārī

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

J. PRÖLL

----

(1)  Vēl nav publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(2)OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(3)OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.).

(4)OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regula jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).

(5)OV L 342, 27.12.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005.

(6)OV L 12, 18.1.2000., 1. lpp.

(7)OV L 189, 30.7.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005.

----

Komisija

----

KOMISIJAS LĒMUMS

(2003. gada 26. novembris)

par atbalsta shēmu, kuru Itālija (Pjemontas reģions) plāno īstenot saistībā ar gaisa piesārņojuma samazināšanu savā teritorijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 3520)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/63/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas nolīgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (1),

pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas iesniegt savus komentārus saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

2.   SHĒMAS SĪKS APRAKSTS

2.1.   Shēmas juridiskais pamats un mērķis

2.2.   Pasākuma forma

2.3.   Intensitāte, saņēmēji un attaisnotās izmaksas

2.4.   Budžets un ilgums

3.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATI

3.1.   Palīdzības apmērs

3.2.   Tīkla attālums no Kopienas robežām un pasākuma iespējamā ietekme uz tirdzniecību Kopienā, tā kā palīdzība nav de minimis

3.3.   Dabasgāzes degvielas uzpildes staciju īpašumtiesības un atbalsta saņēmēju identitāte

3.4.   Pasākuma ietekme uz apkārtējo vidi

3.5.   Attaisnotās izmaksas

3.6.   Gala piezīmes

4.   ITĀLIJAS KOMENTĀRI

4.1.   Pasākuma ietekme uz apkārtējo vidi

4.2.   Atbalsta apjoms

4.3.   Degvielas uzpildes staciju ieguldījumu izmaksas

4.4.   Tīkla attālums no Kopienas robežām un pasākuma iespējamā ietekme uz tirdzniecību Kopienā

4.5.   Dabasgāzes degvielas uzpildes staciju īpašumtiesības un atbalsta saņēmēju identitāte (līguma veids starp piegādātāju un pārstāvi)

5.   IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRI

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta likumība

6.2.   Atbalsta esība EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē

6.3.   Secinājumi

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākums, kuru Itālija (Pjemontas reģions) plāno īstenot saistībā ar siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināšanu saskaņā ar Reģionālās Padomes (DGR) 2002. gada 11. novembra Lēmumu Nr. 67-7675, neveido valsts atbalstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2003. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mario MONTI

----

(1)OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

(2)OV C 183, 2.8.2003., 5. lpp.

(3)OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

(4)OV L 280, 30.10.1999., 87. lpp.

(5)  Lieta C-382/99 Nīderlande pret Eiropas Kopienu Komisiju [2002] ECR I-5163.

(6)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

(7)  Piemēram, ekskluzīvs tirdzniecības līgums vai citi saistoši līgumi, kā arī, iespējams, līguma ekskluzīvi noteikumi, kas saista piegādātāju ar degvielas uzpildes stacijām.

(8)OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

(9)  Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai 68. un 71. punktā ir atsauces uz dalībvalstu un Kopienas noslēgtajā Kioto protokolā noteiktajām saistībām, lai ierobežotu vai samazinātu gāzu izplūžu, kas rada siltumnīcas efektu, emisiju, bet arī uzsver, ka “joprojām ir pāragri noteikt nosacījumus šāda [dalībvalsts sniegta] atbalsta apstiprināšanai”.

(10)Assogasliquidi Consorzio ECOGAS.

(11)  Pjemontai atbilstošs skaitlis ir 14, ja tiek ņemti vērā divi “baltie izvadi”.

(12)  Raksturotā situācija ir uz 2003. jūniju.

(13)  Saskaņā ar Likumdošanas dekrētu Nr. 32/1998.

(14)  Itāliešu valodā tie tiek atbilstoši saukti par contratto di comodato un contratto di somministrazione.

(15)  Saistībā ar nīderlandiešu precendenta diskusijām sk. iepriekš 17.–22. punktu.

(16)  Itāliešu valodā contratto di convenzionamento; šo līgumu ilgums ir mainīgs – bieži vien gads, bet visos gadījumos mazāk par pieciem gadiem.

(17)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

(18)  Šie apsvērumi, kaut gan ne vienmēr pilnīgi Komisijas atbalsīti, nav sīki pārbaudīti, tā kā novērtējumā tika secināts, ka ierosinātais pasākums neveido valsts atbalstu.

(19)  Citi Vācijas valdības citētie Komisijas dokumenti vai programmas savas nostājas atbalstam ir: Komisijas Zaļā grāmata “Eiropas stratēģija ceļā uz drošu energoapgādi”; Direktīva 1999/30/EK (par robežvērtību noteikšanu dažādām vielām apkārtējā gaisā); Komisijas Baltā grāmata “Eiropas transporta politika 2010. gadam”; Civitas I un Civitas II (Tīrs pilsētas transports) Kopienas izpētes un attīstības programmas un Komisijas paziņojums par alternatīvām degvielām sauszemes ceļu transportam un par pasākumu kopumu, lai sekmētu biodegvielas izmantošanu (KOM(2001) 547 galīgais).

(20)  Īpaši sk. lēmuma 85. punktu.

----

----

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 1. februāris),

ar ko groza Lēmumu 2005/393/EK par aizliegtajām zonām attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi Spānijā un Portugālē

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 180)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/64/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. novembra Direktīvu 2000/75/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus infekciozā katarālā drudža kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta d) apakšpunktu, 8. panta 3. punktu un 19. panta trešo daļu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2005/393/EK I pielikumā aizliegto zonu saraksts E zonā, kas attiecas uz Spāniju un Portugāli, tiek aizstāts šādi.

“Spānija:

“Portugāle:

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2006. gada 7. februāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē 2006. gada 1. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV L 327, 22.12.2000., 74. lpp.

(2)OV L 130, 24.5.2005., 22. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/828/EK (OV L 311, 26.11.2005., 37. lpp.).

----

----

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 3. februāris),

ar ko groza Lēmumu 97/467/EK attiecībā uz viena Urugvajas uzņēmuma iekļaušanu to trešo valstu uzņēmumu pagaidu sarakstos, no kuriem dalībvalstīm ir atļauts ievest skrējējputnu gaļu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 233)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/65/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. jūnija Lēmumu 95/408/EK par nosacījumiem, ar kādiem uz pārejas periodu izstrādā pagaidu sarakstus ar trešo valstu uzņēmumiem, no kuriem dalībvalstis atļauj ievest noteiktus dzīvnieku izcelsmes produktus, zvejniecības produktus vai dzīvas gliemenes (1), un jo īpaši tā 2. panta 4. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 97/467/EK II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 11. februārī.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV L 243, 11.10.1995., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.).

(2)OV L 199, 26.7.1997., 57. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/302/EK (OV L 95, 14.4.2005., 62. lpp.).

(3)OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

----

PIELIKUMS

Regulas II pielikumu papildina ar šādu tekstu:

“País: Uruguay/Země: Uruguay/Land: Uruguay/Land: Uruguay/Riik: Uruguay/Χώρα: Ουρουγουάη/Country: Uruguay/Pays: Uruguay/Paese: Uruguay/Valsts: Urugvaja/Šalis: Urugvajus/Ország: Uruguay/Pajjiż: L-Urugwaj/Land: Uruguay/Państwo: Urugwaj/País: Uruguai/Krajina: Uruguaj/Država: Urugvaj/Maa: Uruguay/Land: Uruguay

----