----

----

I Informacije

Komisija

----

Menjalni tečaji eura (1)

4. marca 2005

(2005/C 56/01)

1 euro= 

----

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

----

----

Sporočilo Komisije o napotitvi zadev o koncentracijah

(2005/C 56/02)

(Besedilo velja za EGP)

I.   UVOD

II.   NAPOTITEV ZADEV

Vodilna načela

Primernejši organ jurisdikcije

Vse na enem mestu

Pravna varnost

Napotitve primerov: pravne zahteve in ostali dejavniki, ki jih je treba upoštevati

Napotitve pred priglasitvijo

Napotitev zadev s strani Komisije državam članicam, skladno s členom 4(4)

Pravne zahteve

Drugi dejavniki, ki jih je treba upoštevati

Napotitev zadev držav članic Komisiji, skladno s členom 4(5)

Pravne zahteve

Drugi dejavniki, ki jih je treba upoštevati

Napotitve po priglasitvi

Napotitev zadev Komisije državam članicam, skladno s členom 9

Člen 9(2)a

Pravne zahteve

Drugi dejavniki, ki jih je treba upoštevati

Člen 9(2)b

Pravne zahteve

Napotitev zadev držav članic Komisiji, skladno s členom 22

Pravne zahteve

Drugi dejavniki, ki jih je treba upoštevati

III.   MEHANIZEM SISTEMA NAPOTITEV

A.   PREGLED SISTEMA NAPOTITEV

Napotitve pred priglasitvijo

Napotitve po priglasitvi

B.   PODROBNOSTI MEHANIZMA NAPOTITEV

1.   Mreža pristojnih organov

2.   Sprožitev sistema napotitev pred priglasitvijo; podatki, ki jih morajo posredovati prosilke

3.   Koncentracije, primerne za napotitev

4.   Koncept „pred priglasitvijo“ po členih 4(4) in 4(5)

5.   Koncept „koncentracije, primerne za pregled po nacionalni zakonodaji o konkurenci“ in koncept „pristojne države članice“ v členu 4(5)

6.   Priglasitev in objava odločitev

7.   Člen 9(6)

IV.   ZAKLJUČNE OPOMBE

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1. Ta uredba je preoblikovala Uredbo Sveta (EGS) št. 4064/89 z dne 21. decembra 1989 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 395, 30.12.1989, str. 1. Popravljena različica v UL L 257, 21.9.1990, str. 13).

(2)  Glej Odločbo Skupnega odbora EGP št. 78/2004, 8. junija 2004. (UL L 219, 8.6.2004, p. 13).

(3)  Glej opombe Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 [„Nadzor združitev v Evropski uniji“, Evropska komisija, Bruselj-Luxembourg, 1998, str. 54]. Glej tudi Philips v The Commission Zadevo Philips v The Commission T-119/02, 3. april 2003 [2003] PSES II-1433 (Zadeva M.2621 SEB/Moulinex) odst. 354.

(4)  Dejstvo je, da nekatere koncentracije z razsežnostjo Skupnosti vplivajo na konkurenco na nacionalnih ali podnacionalnih trgih v eni ali več državah članicah.

(5)  M.2698 Promatech/Sulzer; M.2738 GE/Unison; M.3136 GE/AGFA.

(6)  V enakem duhu so oblasti v državah članicah, pristojne za konkurenco, v kontekstu Evropske zveze organov, pristojnih za konkurenco, izdale priporočilo, ki naj bi podalo navodila za načela, po katerih bi morali pristojni organi v državah obravnavati primere, ki so primerni za skupne napotitve po členu 22 Uredbe o združitvah – Načela uporabe člena 22 Uredbe ES o združitah s strani nacionalnih organov za nadzor konkurence znotraj mreže evropskih organov, pristojnih za konkurenco (ECA).

(7)  Medtem ko je uvedba člena 1(3) leta 1997 pripeljala nekaj takšnih primerov pod jurisdikcijo Uredbe o združitvah, so številni še izven nje. Glej odst. 21 et seq Zelene knjige Komisije z dne 11. decembra 2001 (COM (2001)745 konč.).

(8)  Glej uvodne izjave 11, 12 in 14 Uredbe o združitvah.

(9)  Glej uvodno izjavo 11 Uredbe o združitvi.

(10)  Vseeno glej, infra, opomba 14. Poleg tega je potrebno opozoriti, da v skladu s členom 4(5), Komisija nima diskrecijske pravice pri odločitvi o sprejemu primera, ki ne sodi v njeno originalno jurisdikcijo.

(11)  Glej člen 5 Pogodbe ES.

(12)  Glej Uvodni izjavi 11 in 14 Uredbe o združitvah.

(13)  Glej člen 9(8) Uredbe o združitvah; glej tudi Philips v Commission (odst. 343), kjer Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti navaja, da „čeprav prvi pododstavek člena 9(3) Uredbe (EGS) št. 4064/89 prenaša na Komisijo široka diskrecijo glede napotitve ali nenapotitve koncentracije, pa ne more odločati o napotitvi, če je pri obravnavi zahteve na podlagi natančnih in nepretrganih dokazov države članice za napotitev jasno, da takšna napotitev ne more zaščititi učinkovite konkurence na upoštevnem trgu.“; glej tudi T-346/02 in T-347/02 Cableuropa SA v The Commission z dne 30. septembra 2003 (odst. 215). Okoliščine, pomembne za namene ocene Komisije vključujejo, inter alia, dejstvo, da država članica: i) ima posebne zakone za nadzor koncentracij na temeljih konkurence in specializirana telesa, ki zagotavljajo, da se ti zakoni izvajajo pod nadzorom nacionalnih sodišč; ii) da je natančno ugotovila pomisleke glede konkurence, ki jih je povzročila koncentracija na upoštevnih trgih v tej državi članici (glej odst. 346-347 Philips v Commission, navedene zgoraj).

(14)  To lahko vključuje upoštevanje relativnih stroškov, zamud, pravne negotovosti in tveganje nasprotujočih si ocen, ki so lahko povezane s preiskavo ali delom preiskave, ki jo izvaja več različnih organov.

(15)  Glej Uvodno izjavo 11 Uredbe o združitvah.

(16)  Sodišče prve stopnje je v Philips v Commission zavzelo stališče, obiter dictum, da je „razdrobljenost“ primerov, kot možna posledica uporabe člena 9, „neželena v luči načel ‚vse na enem mestu‘, na katerih temelji Uredba (EGS) št. 4064/89“. Poleg tegaSodišče prve stopnje, ob priznanju, da je tveganje „protislovnih ali celo nezdružljivih“ odločitev Komisije in držav članic svojstveno sistemu napotitev, kot ga določa člen 9„, daje jasno vedeti, da to po njegovem mnenju ni zaželeno. (Glej odst. 350 in 380).

(17)  To je skladno z odločitvijo Komisije v primerih M.2389 Shell/DEA in M.2533 BP/E.ON o napotitvi vseh prodajnih trgov za naftne proizvode Nemčiji. Komisija je obdržala dele primerov, ki vključujejo nabavne trge. Prav tako je Komisija v M.2706 P&O Princess/Carnival z diskrecijsko pravico zavrnila napotitev dela primera Veliki Britaniji, ker je želela preprečiti njegovo razdrobitev (glej sporočilo Komisije za javnost z dne 11. aprila 2002, IP/02/552).

(18)  Glej Uvodno izjavo 11 Uredbe o združitvi.

(19)  Glej uvodno izjavo 14 Uredbe o združitvi. Je seveda odvisno od strani, ki so objavile popolno in pošteno razkritje vseh pomembnih dejstev v svoji zahtevi za napotitev pred priglasitvijo.

(20)  Glej Uvodno izjavo 16, ki navaja, da od podjetij, ki jih zadeva koncentracija, ne bi smeli... zahtevati, da dokažejo, da bi učinki koncentracije ogrozili konkurenco“.

(21)  Obstoj „prizadetih trgov“ v smislu obrazca RS bi na splošno zadostoval za izpolnitev zahtev iz člena 4(4). Strani pa vendarle lahko opozorijo na katere koli dejavnike, ki bi lahko bili pomembni za konkurenčno analizo primera (prekrivanje trgov, vertikalna integracija, itd).

(22)  Prosilke bi morale upoštevati dejavnike, ki tipično namigujejo na nacionalne ali ožje trge, kot so predvsem lastnosti proizvoda (npr. nizka vrednost proizvoda v nasprotju z znatnimi stroški prevoza), posebne lastnosti povpraševanja (npr. končni porabniki prihajajo iz bližine svojega centra dejavnosti) in zalog, pomenljiva sprememba cen in delnic po državah članicah, navade potrošnikov v posameznih državah, različne ureditveni okvirji, davki in druga zakonodaja. Nadaljnja navodila se nahajajo v Obvestilu Komisije o definiciji relevantnega trga za namene Zakona Skupnosti o konkurenci (UL C 372, 9.12.1997, odst. 5).

(23)  Glej npr. napotitev Komisije določenih samostojnih trgov skladiščenja nafte za oceno francoskim organom v Primerih M.1021 Compagnie Nationale de Navigation-SOGELF, M.1464 Total/Petrofina, in Primeru M.1628 Totalfina/Elf Aquitaine, Primeru M.1030 Lafarge/Redland, Primeru M.1220 Alliance Unichem/Unifarma, Primeru M.2760 Nehlsen/Rethmann/SWB/Bremerhavener Energiewirtschaft, in Primeru M.2154 C3D/Rhone/Go-ahead; Primer M.2845 Sogecable/Canal Satelite Digital/Vias Digital.

(24)  Glej zadevo M.580 ABB/Daimler Benz, ko je Komisija zavrnila zahtevo za napotitev primera po členu 9 Nemčiji, saj bi operacija(s katero bi ustanovili največjega dobavitelja železniške opreme na svetu) imela vidne posledice širom po Evropi, medtem ko so se pomisleki glede konkurence omejile na nemške trge. Glej tudi Primer M.2434 Hidroelectrica del Cantabrico/EnBW/Grupo Vilar Mir, kjer je Komisija kljub zahtevi Španije za napotitev primera po členu 9 opravila preiskavo in sprejela odločitev po členu 8(2).

(25)  V nekaterih primerih, glej M.1383 Exxon/Mobil, kjer je Komisija navkljub zahtevi Velike Britanije zavrnila napotitev koncentracije v zvezi s trgom za prodajo motornega goriva na severozahodu Škotske, saj je primer zahteval enoten in skladen paket pomoči za reševanje vseh problematičnih zadev v tem sektorju; glej tudi M.2706 P&O Princess/Carnival, kjer Komisija, kljub dejstvu da so britanske oblasti ocenjevale konkurenčno ponudbo Royal Caribbeana, ni soglašala z zahtevo za delno napotitvijo, da bi se izognili razdrobljenosti primera in zagotovili eno samo preiskavo na več prizadetih nacionalnih trgih.

(26)  Glej M. 2898, Le Roy Merlin/Brico, M.1030, Redland/Lafarge, M.1684, Carrefour/Promodes.

(27)  V zadevi M.330 MacCormick/CPC/Rabobank/Ostmann je Komisija napotila primer Nemčiji, ker je slednja imela boljše pogoje za preiskavo lokalnih razmer na 85.000 prodajnih mestih po državi; Nizozemski je bil napoten primer M.1060 Vendex/KBB, ker je lahko zagotovila boljše ocenjevanje lokalnih potrošnikov in navad; glej tudi M.1555 Heineken/Cruzcampo, M.2621 SEB/Moulinex (kjer so bile preference potrošnikov ter komercialna in tržna praksa posebne za francoski trg); in primer M.2639 Compass/Restorama/Rail Gourmet/Gourmet, in M.2662 Danish-Crown/Steff-Houlberg.

(28)  V zadeviM.716 Gehe/Lloyds Chemists, je npr. Komisija napotila primer, ker je bil Lloyd predmet še druge ponudbe, ki pa ni spadala pod ECMR, so jo pa opazovale britanske oblasti; V zadevi M.1001/M.1019 Preussag/Hapag-Lloyd/TUI sta Nemčiji bili napotenini dve transakciji, ki bi skupaj s tretjo, priglašeno v Nemčiji, vzbujale pomisleke za konkurenco. Napotitev je zagotovila izpeljavo vseh treh operacij na primeren način; V primeru M.2044 Interbrew/Bass pa je Komisija primer napotila britanskim oblastem, ker so v istem času ocenjevale Interbrewov prevzem neke druge pivovarne, Whitbread, ter zaradi njihovih izkušenj v nedavnih preiskavah na istih trgih. Podobno velja za zadeve M.2760 Nehlsen/Rethmann/SWB/Bremerhavener Energiewirtschaft, M.2234 Metsalilitto Osuuskunta/Vapo Oy/JV, M.2495 Haniel/Fels, M.2881 Koninklijke BAM NBM/HBG, in M.2857/M.3075-3080 ECS/IEH ter šest drugih prevzemov lokalnih dobaviteljev s strani Electrabela. V M.2706 P&O Princess/Carnival pa Komisija kljub dejstvu, da so britanske oblasti že ocenjevale konkurenčno ponudbo Royal Caribbeana, ni soglašala z zahtevo po delni napotitvi zaradi predhodnih pomislekov za varstvo konkurence, ki so se povečevala zaradi drugih nacionalnih trgov, ki jih je združitev prizadela, ter se tako izognila razdrobitvi primera (glej sporočilo za javnost 11. aprila 2002, IP/02/552).

(29)  Obstoj „prizadetih trgov“ v smislu Obrazca RS bi na splošno zadostoval. Strani pa vendarle lahko opozorijo na katere koli dejavnike, ki bi lahko bili pomembni za konkurenčno analizo primera (prekrivanje trgov, vertikalna integracija itd).

(30)  Glej skupno napotitev transakcije sedmih držav članic Komisiji, ki je prizadela svetovne trge v M.2738 GE/Unison, ter skupno napotitev transakcije sedmih držav članic Komisiji, ki je prizadela zahodnoevropski trg v M.2698 Promatech/Sulzer; Glej tudi Načela uporabe, s strani nacionalnih oblasti za nadzor konkurence (NCA) znotraj mreže ECA, Člena 22 Uredbe o združitvi ES, document, ki ga je objavila ECA, v odst. 11.

(31)  To npr. lahko velja za operacije, kjer prizadeti trgi, čeprav nacionalni (ali celo trgi, ožji od nacionalnih, na področju za namene ocenjevanja konkurence), nedvomno imajo lastnosti splošnih vseevropskih ali svetovnih znamk, s splošnimi vseevropskimi ali svetovnimi pravicami za zaščito inetelektualne lastnine, ali s centralizirano proizvodnjo in distribucijo – vsaj do obsega, ko bi takšna proizvodnja ali distribucija lahko imela vpliv na podlagi popravnih ukrepov.

(32)  Glej Uvodni izjavi 12 in 16 Uredbe o združitvah.

(33)  Glej obvestilo Komisije o definiciji relevantnega trga za potrebe konkurenčnega prava Skupnosti (UL C 372, 9.12.1997, str. 5).

(34)  Glej napotitve Komisije, odobrene po členu 9(2)b v: M.2446, Govia/Connex South Central, kjer je operacija ogrozila konkurenco na posebnih železniških progah na območju London/Gatwick-Brighton v VB; v M.2730, Connex/DNVBVG, kjer je transakcija prizadela konkurenco lokalnega potniškega prevoza na območju Riese (Saška, Nemčija); in v M.3130, Arla Foods/Express Diaries, kjer je transakcija prizadela konkurenco na trgu za oskrbo z ustekleničenim mlekom do hišnih vrat na območju Londona, Yorkshira in Lancashirea v VB. Za namene določitve pojma nebistvenega dela skupnega trga je nekaj navodil moč najti tudi v sodni praksi v zvezi z uporabo člena 82 Pogodbe ES. V tem kontekstu je sodišče oblikovalo precej široko predstavo o tem, kaj naj bi predstavljalo bistven del skupnega trga, pri čemer je uporabilo inter alia empirične dokaze. V sodni praksi je npr. moč zaslediti namige, ki temeljijo na praktičnih merilih, kot je „vzorec in velikost proizvodnje in porabe omenjenega proizvoda“, kot tudi navade in ekonomske priložnosti prodajalcev in kupcev, Glej Primer 40/73, Suiker Unie/Commission, [1975] ECR 1663. Glej tudi Primer C-179/90, Porto di Genova, [1991] ECR 5889, kjer je Pristanišče Genova spoznano za pomemben del skupnega trga. V svoji praksi je Sodišče tudi navedlo, da številni ločeni trgi lahko skupaj pomenijo bistven del skupnega trga. Glej npr. C-323/93, Centre d'insémination de la Crespelle [1994] ECR I-5077, odst. 17, kjer je Sodišče navedlo: „V tem primeru, s tem ko mora biti delovanje centrov za osemenjevanje odobreno in ob upoštevanju, da ima vsak center izključno pravico do opravljanja storitev na določenem območju, nacionalna zakonodaja priznava tem centrom izključne pravice. S takim uveljavljanjem v prid tem podjetjem, številnim ozemeljsko omejenim monopolistom, ki pa skupaj pokrivajo celotno ozemlje države članice, nacionalni predpisi ustvarjajo dominantni položaj iz člena 86 Pogodbe, v bistvenem delu skupnega trga“.

(35)  Glej tudi Obvestilo Komisije o učinku koncepta trgovanja iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 81).

(36)  Glej skupno Napotitev transakcije sedmih držav članic Komisiji, ki je prizadela svetovne trge v M.2738 GE/Unison, ter skupno Napotitev transakcije sedmih držav članic Komisiji, ki je prizadela zahodnoevropski trg in M.2698 Promatech/Sulzer; Glej tudi Načela uporabe člena 22 Uredbe o združitvah ES s strani pristojnih nacionalnih organov za nadzor konkurence znotraj mreže ECA: listine, ki jo je objavila ECA, odst. 11.

(37)  Izraz „podjetja, ki jih zadeva ...“ vključuje „osebe“ v smislu Člena 3(1)(b).

(38)  „Države članice, ki jih zadeva ...“ so tiste, omenjene v Obrazcu RS, na katerega bo primer prenesen, če bo zahteva odobrena.

(39)  Ta mehanizem je osnovna oblika vseh napotitvenih postopkov, določenih v Uredbi o združitvi. Mehanizem se lahko označi kot „pozitivni molk“ ali nenasprotovanje: to pomeni, da se, če Komisija ali država članica ne sprejme odločitve, šteje, da je odločitev pozitivna. Ta mehanizem je že bil lastnostUredbe (EGS) št. 4064/89 v Členu 9(5). Zdaj je vključen v Člene 4(4) (drugi in četrti pododstavek), 4(5) (četrti pododstavek), 9(5), 22(3) prvi pododstavek, zadnji stavek Uredbe o združitvah. Mehanizma pozitivnega molka pa vendarle ni mogoče uporabiti v zvezi z odločitvami držav članic o pridružitvi zahtevam po členu 22(2).

(40)  Člen 4(4) dovoljuje združujočim se stranem, da zahtevajo delne ali polne napotitve. Komisija in države članice morajo bodisi podpreti ali pa zavrniti zahtevo, in ne morejo spreminjati njenega področja, tako da npr. odobrijo samo del primera, čeprav je zahteva podana za celoten primer. V primeru delne napotitve država članica uporabi svoj nacionalni zakon za Napotitveni del primera. Za preostanek primera se normalno uporablja Uredba o združitvi, tj. podjetja morajo opraviti priglasitev nenapotitvenega dela koncentracije na Obrazcu CO, skladno s členom 4(1) Uredbe o združitvah. V nasprotju s tem pa v primeru, če je celoten primer prepuščen državi članici zaključni pododstavek člena 4(4) določa, da primera ni obvezno priglašati še Komisiji. Država članica, ki jo primer zadeva, bo uporabila svojo zakonodajo za ves primer; nobena druga država članica ne more uporabiti nacionalne zakonodaje pri omenjeni koncentraciji.

(41)  Tj. tisti, ki bi bili pristojni za revizijo primera po svoji nacionalni zakonodaji, če napotitve ni. Za koncept „pristojnosti za vnovičen pregled primera“ glej oddelek B5.

(42)  Kar zadeva primere, kjer Komisija naredi pripravljalne korake v roku 65 delovnih dni, glej Člen 9(4) (b) in (5).

(43)  Pojem „naznanjena“, izpeljan iz besedila člena 22, v tem besedilu pomeni posredovanje zadostne informacije za izdelavo predhodne ocene glede na merila za sestavo zahteve za napotitev, skladno s členom 22.

(44)  Omeniti je treba, da člen 22 omogoča državi članici, da se pridruži prvi zahtevi, četudi koncentracija še ni bila priglašena. Država članica pa tega vendarle ne bo mogla storiti, če ne bo prejela potrebnih informacij od združujočih se strani v času, ko je od Komisije prejela obvestilo, da je zahtevo za napotitev vložila druga država članica. Čeprav ima država članica možnost stopiti v stik z združujočimi se stranmi, da bi ugotovila, ali so pristojne za pregled katere koli posamične transakcije, se priglasitvenim stranem pa priporoča, da, kjer je to mogoče, pošljejo priglasitev vsem državam članicam hkrati.

(45)  Kjer Komisija preučuje koncentracijo v prid ene ali več držav članic v skladu s členom 22, lahko sprejme vse bistvene odločitve, predpisane v členih 6 in 8 Uredbe o združitvah. To je določeno v členu 22(4) Uredbe o združitvah. Treba je omeniti, da Komisija preučuje koncentracijo na zahtevo in v prid držav članic, ki podajo zahtevo. Člen je torej treba razlagati kot zahtevo Komisiji, da preuči vpliv koncentracije znotraj ozemlja teh držav članic. Komisija ne bo preučevala učinkov koncentracije na ozemlju držav članic, ki se niso pridružile zahtevi, razen če le-ta ni nujna za oceno učinkov koncentracije znotraj ozemlja držav članic, ki so vložile zahtevo (v primeru, kjer je geografski trg razširjen čez ozemlje držav članic, ki so podale zahtevo).

(46)  Komisija npr. lahko upošteva boljše poznavanje možnosti za vložitev zahteve za napotitev, ko odloča, ali bo dala soglasje k zahtevi za odstopanje od odložilnega učinka skladno s členom 7(3) Uredbe o združitvi.

(47)  Treba je omeniti, da Komisija, kot je zapisano v členu 19(1) Uredbe o združitvah, prav tako mora nacionalnim organom posredovati kopije priglasitev in vseh najbolj pomembnih dokumentov, ki jih je izdala ali pa so bili vloženi pri njej.

(48)  Obrazec RS je dodan k Uredbi Komisije (ES) št. 802/2004 z dne 7. aprila 2004 o izvedbi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 133, 30.4.2004, str. 1).

(49)  To je primeren ukrep v primerih ko so strani podale nepolne ali napačne podatke, ki pa niso vplivali na izpolnjevanje določil iz člena 4(5), o čemer je komisija opozorjena v času preiskave.

(50)  Glej Uvodno izjavo 16 Uredbe o združitvi.

(51)  Zahteva za odstopanje od odložilnega učinka skladno s členom 7(3) Uredbe o združitvah je običajno v neskladju z namenom zahteve za napotitev pred priglasitvijo, skladno s členom 4(4).

(52)  V nasprotju se naj bi sklicevanje na nacionalno zakonodajo o konkurenci v členih 21(3) in 22(3) razumelo kot nanašanje na vse vidike nacionalne zakonodaje o konkurenci.

(53)  Glej uvodno izjavo 34 in člen 4(1) Uredbe o združitvi.

(54)  Celo v okoliščinah, ko je priglasitev prostovoljna de jure, strani lahko izrazijo željo ali se od njih pričakuje, da opravijo priglasitev.

(55)  Skladno s členom 20 ECMR se to zahteva le za odločitve, sprejete v skladu s členi 8(1)–(6), 14 in 15.

----

PRILOGE

----

----

Obvestilo Komisije o omejitvah, ki so neposredno povezane s koncentracijami in so zanje potrebne

(2005/C 56/03)

(Besedilo velja za EGP)

I.   UVOD

II.   SPLOŠNA NAČELA

III.   NAČELA, KI SE UPORABLJAJO ZA OBIČAJNE OMEJITVE V PRIMERIH NAKUPA PODJETJA

A.   Klavzule o prepovedi konkurence

B.   Licenčni sporazumi

C.   Obveznosti nabave in dobave

IV.   NAČELA, KI SE UPORABLJAJO ZA OBIČAJNE OMEJITVE V PRIMERIH SKUPNIH PODJETIJ V SMISLU ČLENA 3(4) UREDBE O ZDRUŽITVAH

A.   Klavzule o prepovedi konkurence

B.   Licenčni sporazumi

C.   Obveznosti nabave in dobave

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  Za namene tega obvestila se kot objavljena odločba šteje tista, ki je objavljena v Uradnem listu Evropske unije ali je dostopna javnosti na spletni strani Komisije.

(3)  Glej na primer Odločbo Komisije z dne 1. septembra 2000 (COMP/M.1980 – Volvo/Renault, odstavek 56) – visoka stopnja zvestobe strank; Odločbo Komisije z dne 23. oktobra 1998 (IV/M.1298 – Kodak/Imation, odstavek 73) – dolga življenjska doba proizvoda; Odločbo Komisije z dne 13. marca 1995 (IV/M.550 – Union Carbide/Enichem, odstavek 99) – omejeno število alternativnih proizvajalcev; Odločbo Komisije z dne 30. aprila 1992 (IV/M.197 – Solvay-Laporte/Interox, odstavek 50) – zahtevana daljša zaščita znanja in izkušenj.

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe, UL L 1, 4.1.2003; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 411/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 1).

(5)  Uredba Sveta (EGS) št. 1017/68 z dne 19. julija 1968 o uporabi konkurenčnih pravil za železniški in cestni promet ter promet po celinskih plovnih poteh, UL L 175, 23.7.1968, str. 1; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1/2003.

(6)  Uredba Sveta (EGS) št. 4056/86 z dne 22. decembra 1986 o podrobnih pravilih za uporabo členov 81 in 82 Pogodbe v zvezi s pomorskim prometom, UL L 378, 31.12.1986, str. 4; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1/2003.

(7)  Za licenčne sporazume glej na primer Uredbo Komisije (ES) št. 772/2004 z dne 27. aprila 2004 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o prenosu tehnologije, UL L 123, 27.4.2004, str. 11; Za sporazume o dobavi in nabavi glej npr. Uredbo Komisije (ES) št. 2790/1999 z dne 22. decembra 1999 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj, UL L 336, 29.12.1999, str. 21.

(8)UL C 188, 4.7.2001, str. 5.

(9)  Glej npr. Odločbo Komisije z dne 10. avgusta 1992 (IV/M.206 – Rhône-Poulenc/SNIA, odstavek 8.3); Odločbo Komisije z dne 19. decembra 1991 ((IV/M.113 – Courtaulds/SNIA, odstavek 35); Odločbo Komisije z dne 2. decembra 1991 (IV/M.102 – TNT/Canada Post/DBP Postdienst/La Poste/PTT Poste & Sweden Post, odstavek 46).

(10)  Prav tako bi lahko bila omejitev „neposredno povezana“, čeprav ne bi bila sklenjena sočasno s sporazumom, ki uresničuje glavni cilj koncentracije, če bi bile izpolnjene vse ostale zahteve.

(11)  Glej Sodišče Evropskih skupnosti, zadeva 42/84 (Remia), [1985] PSES 2545, odstavek 20; Sodišče prve stopnje, zadeva T-112/99 (Métropole Télévision – M6), [2001] PSES II-2459, odstavek 106.

(12)  Odločba Komisije z dne 18. decembra 2000 (COMP/M.1863 – Vodafone/BT/Airtel JV, odstavek 20).

(13)  Odločba Komisije z dne 30. julija 1998 (IV/M.1245 – VALEO/ITT Industries, odstavek 59); Odločba Komisije z dne 3. marca 1999 (IV/M.1442 – MMP/AFP, odstavek 17); Odločba Komisije z dne 9. marca 2001 (COMP/M.2330 – Cargill/Banks, odstavek 30); Odločba Komisije z dne 20. marca 2001 (COMP/M.2227 – Goldman Sachs/Messer Griesheim, odstavek 11).

(14)  Odločba Komisije z dne 25. februarja 2000 (COMP/M.1841 – Celestica/IBM, odstavek 21).

(15)  Odločba Komisije z dne 30. marca 1999 (IV/JV.15 – BT/AT&T, odstavki 207-214); Odločba Komisije z dne 22. decembra 2000 (COMP/M.2243 – Stora Enso/Assidoman/JV, odstavki 49, 56 in 57).

(16)  Odločba Komisije z dne 27. julija 1998 (IV/M.1226 – GEC/GPTH, odstavek 22); Odločba Komisije z dne 2. oktobra 1997 (IV/M.984 – Dupont/ICI, odstavek 55); Odločba Komisije z dne 19. decembra 1997 (IV/M.1057 – Terra Industries/ICI, odstavek 16); Odločba Komisije z dne 18. decembra 1996 (IV/M.861 – Textron/Kautex, odstavka 19 in 22); Odločba Komisije z dne 7. avgusta 1996 (IV/M.727 - BP/Mobil, odstavek 50).

(17)  Odločba Komisije z dne 27. julija 1998 (IV/M.1226 – GEC/GPTH, odstavek 24).

(18)  Za klavzulo o zaščiti dela podjetja, ki ostane prodajalcu, glej na primer Odločbo Komisije z dne 30. avgusta 1993 (IV/M.319 – BHF/CCF/Charterhouse, odstavek 16).

(19)  Kakor je opredeljeno v členu 1(1)(i) Uredbe (ES) št. 772/2004.

(20)  Glej Sodišče Evropskih skupnosti, zadeva 42/84 (Remia), [1985] PSES 2545, odstavek 20; Sodišče prve stopnje, zadeva T-112/99 (Métropole Télévision – M6), [2001] PSES II-2459, odstavek 106.

(21)  Za izredne primere, kjer so lahko upravičena daljša obdobja, glej npr. Odločbo Komisije z dne 1. septembra 2000 (COMP/M.1980 – Volvo/Renault V.I., odstavek 56); Odločbo Komisije z dne 27. julija 1995 (IV/M.612 – RWE-DEA/Enichem Augusta, odstavek 37); Odločbo Komisije z dne 23. oktobra 1998 (IV/M.1298 – Kodak/Imation, odstavek 74).

(22)  Odločba Komisije z dne 2. aprila 1998 (IV/M.1127 – Nestlé/Dalgety, odstavek 33); Odločba Komisije z dne 1. septembra 2000 (COMP/M.2077 – Clayton Dubilier & Rice/Iteltel, odstavek 15); Odločba Komisije z dne 2. marca 2001 (COMP/M.2305 – Vodafone Group PLC/EIRCELL, odstavka 21 in 22).

(23)  Odločba Komisije z dne 12. aprila 1999 (IV/M.1482 – KingFisher/Grosslabor, odstavek 26); Odločba Komisije z dne 14. decembra 1997 (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, odstavek 17).

(24)  Odločba Komisije z dne 14. decembra 1997 (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, odstavek 17); Odločba Komisije z dne 12. aprila 1999 (IV/M.1482 – KingFisher/Grosslabor, odstavek 27); Odločba Komisije z dne 6. aprila 2001 (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, odstavek 28); Odločba Komisije z dne 4. avgusta 2000 (COMP/M.1979 – CDC/Banco Urquijo/JV, odstavek 18).

(25)  Odločba Komisije z dne 14. decembra 1997 (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, odstavek 17); Odločba Komisije z dne 2. marca 2001 (COMP/M.2305 – Vodafone Group PLC/EIRCELL, odstavek 22); Odločba Komisije z dne 6. aprila 2001 (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, odstavek 28); Odločba Komisije z dne 4. avgusta 2000 (COMP/M.1979 – CDC/Banco Urquijo/JV, odstavek 18).

(26)  Odločba Komisije z dne 4. februarja 1993 (IV/M.301 – Tesco/Catteau, odstavek 14); Odločba Komisije z dne 14. decembra 1997 (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, odstavek 19); Odločba Komisije z dne 12. aprila 1999 (IV/M.1482 – Kingfisher/Grosslabor, odstavek 27); Odločba Komisija z dne 6. aprila 2000 (COMP/M.1832 – Ahold/ICA Förbundet/Canica, odstavek 26).

(27)  V skladu s tem se klavzule o zaupnosti podatkov o naročnikih, cenah in količinah ne morejo razširiti. Nasprotno se klavzule o zaupnosti glede tehničnega znanja in izkušenj lahko izjemoma upravičijo za daljše obdobje. Glej Odločbo Komisije z dne 29. aprila 1998 (IV/M.1167 – ICI/Williams, odstavek 22); Odločbo Komisije z dne 30. aprila 1992 (IV/M.197 – Solvay-Laporte/Interox, odstavek 50).

(28)  Vključno s patentnimi prijavami, uporabnimi modeli, prijavami za registracijo uporabnih modelov, vzorci, topografijami polprevodniških proizvodov, dodatnimi varstvenimi certifikati za zdravila in druge izdelke, za katere se lahko pridobijo dodatni varstveni certifikati, in potrdili žlahtnitelja rastlin (iz člena 1(1)(h) Uredbe (ES) št. 772/2004.

(29)  Kakor je opredeljeno v členu 1(1)(i) Uredbe (ES) št. 772/2004.

(30)  Kolikor zanje velja člen 81(1) Pogodbe ES, lahko takšni dogovori prav tako sodijo v okvir Uredbe (ES) št. 772/2004 ali v okvir druge zakonodaje Skupnosti.

(31)  Odločba Komisije z dne 1. septembra 2000 (COMP/M.1980 – Volvo/Renault V.I., odstavek 54).

(32)  Odločba Komisije z dne 5. februarja 1996 (IV/M.651 – AT&T/Philips, VII.); Odločba Komisije z dne 30. marca 1999 (IV/JV.15 – BT/AT&T, odstavek 209; za izredne primere glej Odločbo Komisije z dne 13. marca 1995 (IV/M.550 – Union Carbide/Enichem, odstavek 99); Odločbo Komisije z dne 27. julija 1995 (IV/M.612 – RWE-DEA/Enichem Augusta, odstavek 45).

(33)  V skladu z načelom sorazmernosti so obveznosti, ki določajo določene količine s klavzulo o prilagajanju, v teh primerih manj omejujoče za konkurenco. Glej npr. Odločbo Komisije z dne 18. septembra 1998 (IV/M.1292 – Continental/ITT, odstavek 19).

(34)  Odločba Komisije z dne 30. julija 1998 (IV/M.1245 – VALEO/ITT Industries, odstavek 64); za izredne primere (npr. odsotnost trga) glej Odločbo Komisije z dne 13. marca 1995 (IV/M.550 – Union Carbide/Enichem, odstavki od 92 do 96); Odločbo Komisije z dne 27. julija 1995 (IV/M.612 – RWE-DEA/Enichem Augusta, odstavki 38 in nasl.).

(35)  Odločba Komisije z dne 15. januarja 1998 ((IV/M.1042 – Eastman Kodak/Sun Chemical, odstavek 40); Odločba Komisije z dne 7. avgusta 1996 (IV/M.727 – BP/Mobil, odstavek 51); Odločba Komisije z dne 3. julija 1996 (IV/M.751 – Bayer/Hüls, odstavek 31); Odločba Komisija z dne 6. aprila 2000 (COMP/M.1832 – Ahold/ICA Förbundet/Canica, odstavek 26).

(36)  Odločba Komisije z dne 29. avgusta 2000 (COMP/M.1913 – Lufthansa/Menzies/LGS/JV, odstavek 18); Odločba Komisije z dne 22. decembra 2000 (COMP/M.2243 – Stora Enso/Assidoman/JV, odstavki 49, zadnji stavek).

----

----

Obvestilo Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004

(2005/C 56/04)

(Besedilo velja za EGP)

I.   UVOD

II.   KATEGORIJE KONCENTRACIJ, KI SO PRIMERNE ZA OBRAVNAVO PO POENOSTAVLJENEM POSTOPKU

Upravičene koncentracije

Jamstva in izključitve

Zahteve za naznanitev

Napotitve pred priglasitvijo na zahtevo priglasiteljev

III.   POSTOPKOVNE DOLOČBE

Stiki pred priglasitvijo

Objava priglasitve

Skrajšana odločba

Objava skrajšane odločbe

IV.   POMOŽNE OMEJITVE

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)UL C 217, 29.7.2000, str. 32.

(3)UL L 395, 30.12.1989, str. 1; popravljena različica UL L 257, 21.9.1990, str. 13.

(4)  Obveznosti glede priglasitve so določene v Prilogah I in II k Uredbi Komisije (ES) št. 802/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij.

(5)  Promet skupnega podjetja bi moral biti določen skladno z najnovejšimi revidiranimi računi matičnih družb ali samega skupnega podjetja, odvisno od razpoložljivosti ločenih računov za vire, združene v skupnem podjetju.

(6)  Besedna zveza „in/ali“ se nanaša na vrsto zajetih primerov, na primer:

(7)  Celotno vrednost sredstev skupnega podjetja bi bilo treba določiti skladno z zadnjo izdelano in potrjeno bilanco stanja vsake posamezne matične družbe. Izraz „sredstva“ vključuje: (1) vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, ki bodo prenesena na skupno podjetje (primer opredmetenih sredstev so proizvodni obrati, trgovine na drobno in debelo ter zaloge blaga; primeri neopredmetenih sredstev so pravice intelektualne lastnine, poslovna vrednost itn.) in (2) vsi zneski posojil ali obveznosti skupnega podjetja, za katere je katera koli matična družba skupnega podjetja odobrila podaljšanje ali jamstvo.

(8)  Če prenesena sredstva ustvarjajo promet, niti vrednost sredstev niti vrednost prometa ne sme presegati 100 milijonov EUR.

(9)  Glej Obvestilo Komisije o opredelitvi upoštevanega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (UL C 372, 9.12.1997, str. 5).

(10)  Glej opombo 6.

(11)  To pomeni, da v to kategorijo sodijo samo koncentracije, ki ne povzročajo prizadetih trgov, kakor so opredeljeni v Oddelku 6 III Obrazca CO. Pragi pri horizontalnih in vertikalnih razmerjih se nanašajo na tržne deleže tako na državni ravni kot na ravni EGP ter za vsako drugo verjetno alternativno opredelitev proizvodnega trga, ki jo je treba v danem primeru upoštevati. Pomembno je, da so osnovne opredelitve trga, ki so navedene v priglasitvi, dovolj natančne, da lahko upravičijo oceno, da navedeni pragi niso doseženi, in da so navedene vse verjetne alternativne opredelitve trga (vključno z geografskimi trgi, ki obsegajo ožje področje od nacionalnega).

(12)  Kakor pri vseh drugih priglasitvah lahko Komisija razveljavi skrajšano odločbo, če temelji na nepravilnih informacijah, za katere je odgovorno eno od udeleženih podjetij (člen 6(3)(a) Uredbe ES o združitvah).

(13)  Proizvodni trgi so tesno povezani sosednji trgi, kadar so proizvodi med seboj komplementarni ali kadar spadajo v paleto proizvodov, ki jo navadno kupuje ista skupina potrošnikov za isto končno uporabo.

(14)  Glej Smernice o oceni horizontalnih združitev v skladu z Uredbo Sveta o nadzoru koncentracij podjetij, UL C 31 z dne 5.2.2004, str. 5, točke 14–21.

(15)  Zadeva št. IV/M.1328 KLM/Martinair, XXIX. Poročilo o konkurenčni politiki 1999 – SEC(2000) 720 konč., točke 165–166.

(16)  Zadeva št. COMP/M.2908 Deutsche Post/DHL (II). Odločba z dne 18.9.2002.

(17)  Glej dokument GD za konkurenco „Best Practices on the conduct of EC merger control proceedings“, dostopen na:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/regulation/best_practices.pdf

(18)UL L 133, 30.4.2004, str.1.

(19)  Člen 4(3) Uredbe ES o združitvah.

----

----

Revidirano pojasnilo v zvezi s prilogo III – opredelitev pojma „izdelki s poreklom“ in načini upravnega sodelovanja – k sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani

(2005/C 56/05)

Člen 17 – Tehnični razlogi

Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 se lahko iz „tehničnih razlogov“ zavrne, če ni bilo izdelano v skladu s predpisi. V tem primeru je mogoče kasneje predložiti naknadno potrjeno potrdilo in to vključuje na primer naslednje:

Predlagan ukrep:

Dokument mora biti označen z opombo „Dokument ni sprejet“, ki navaja razlog(-e) in vrnjen uvozniku, da lahko zaprosi za naknadno izdajo novega dokumenta. Vendar lahko carinski organi v primeru naknadnega pregleda, ali če obstajajo razlogi za sum goljufije, obdržijo fotokopijo zavrnjenega dokumenta.

Člen 31 – Zavrnitev preferencialne obravnave brez pregleda

Zadeva primere, pri katerih velja dokazilo o poreklu kot neustrezno, med drugim zaradi naslednjih razlogov:

Predlagan ukrep:

Dokazilo o poreklu mora biti označeno z opombo „Neustrezno“ in ga obdržijo organi, katerim je bilo dokazilo predloženo, da se bi preprečil poskus nadaljnje uporabe.

Brez poseganja v pravni spor, sprožen skladno z nacionalno zakonodajo, morajo carinski organi države uvoznice o zavrnitvi nemudoma obvestiti, kjer je primerno, carinske ali pristojne vladne organe države izvoza.

Navedbe, uporabljene v pojasnjevalnih opombah členov 17 in 31

----

----

DRŽAVNA POMOČ – ZDRUŽENO KRALJESTVO

Državna pomoč št. C 42/2004 (prej N 350/2004) – „Olajšave za prenovo poslovnih prostorov“

Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(2005/C 56/06)

(Besedilo velja za EGP)

Z dopisom z dne 1. decembra 2004, v verodostojnem jeziku z dne na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Združeno kraljestvo o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno shemo pomoči.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepu, v zvezi s katerim Komisija začenja postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki mu sledi, na naslov:

Te pripombe se posredujejo Združenemu kraljestvu. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Z dopisom z dne 6. avgusta 2004, ki ga je Komisija prejela 10. avgusta 2004, so organi Združenega kraljestva priglasili shemo za olajšave za prenovo poslovnih prostorov.

Opis sheme pomoči

Shema bi upravičenim podjetjem zagotovila kapitalske olajšave (lastnikom/posestnikom) glede na stroške kapitala, ki se dejansko ustvarijo pri prenovi ali preoblikovanju poslovnih prostorov, ki so bili prazni leto ali več in ki se nahajajo na enem izmed 2000 določenih prikrajšanih območjih Združenega kraljestva, da bi se zadevni prostori ponovno usposobili za dejavno uporabo.

Narava sheme z vidika državne pomoči

Komisija v tej fazi postopka meni, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

Upoštevanje postopkov

Združeno kraljestvo je s priglasitvijo zgoraj omenjene sheme pomoči pred začetkom njene veljave ravnalo v skladu s postopkovnimi zahtevami iz člena 88(3) Pogodbe ES.

Ovrednotenje združljivosti ukrepa pomoči

Kapitalske olajšave se dodelijo glede na stroške kapitala, ki so nastali pri prenovi ali preoblikovanju upravičenih poslovnih prostorov za dejavno uporabo na določenih prikrajšanih območjih. Priglašena shema se v prvi vrsti osredotoča na naložbe. Po smernicah regionalne pomoči je pomoč za naložbe na prikrajšanih območjih lahko združljiva s skupnim trgom, vendar le, če so izpolnjeni določeni pogoji.

Na podlagi predhodnega ovrednotenja Komisija sklepa, da predlagana shema ne sodi na področje uporabe obstoječih smernic, okvirnih ureditev ali uredb. Shema za olajšave za prenovo poslovnih prostorov se osredotoča na prikrajšana območja, za katera trenutno ne obstajajo nobene smernice ali okvirna ureditev.

Skladno s tem je treba proučiti, ali je priglašena shema lahko upravičena do izvzetja iz člena 87(3) Pogodbe ES. Komisija je s tem namenom ovrednotila, ali je predlagani ukrep Združenega kraljestva glede na omenjeni cilj nujen in sorazmeren ter ne izkrivlja konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

V preteklosti je Komisija izrazila mnenje, da sanacija neizkoriščenih objektov prispeva k pomembnim ciljem Skupnosti. Komisija je prepričana, da se prenova ali preobrazba praznih poslovnih prostorov za namene dejavne uporabe v okviru priglašenega ukrepa, kot je to predlagalo Združeno kraljestvo, lahko prav tako šteje za sanacijski ukrep in bi zato na splošno prispevala k ciljem Skupnosti.

Vendar je Komisija prepričana, da je na tej stopnji potrebna nadaljnja analiza, da bi lahko sodili o ustreznosti in sorazmernosti kapitalskih olajšav za prenovo poslovnih prostorov. To podkrepljujejo naslednja dejstva:

Zato ima po prvem predhodnem ovrednotenju ukrepa Komisija pomisleke, ali je predlagani ukrep Združenega kraljestva sorazmeren s ciljem in ne izkrivlja konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Komisija meni, da je potrebna temeljitejša analiza tega kompleksnega vprašanja. Komisija želi zbrati podatke od drugih zainteresiranih strank. Zato mora Komisija zaradi zakonskih razlogov začeti postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe ES. Samo s pomočjo takšnih pripomb lahko Komisija odloči, ali je takšna pomoč potrebna in ne vpliva negativno na trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

[BESEDILO DOPISA]

„The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities on the aid measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

1.   PROCEDURE

2.   DESCRIPTION OF THE AID MEASURE

2.   Aim of the measure

The aim of the measure is to foster physical, economic and social regeneration of so-called pockets of deprivation (1), to support the redevelopment of brownfield sites, to increase private investment, enterprise and employment in the UK's most deprived communities by means of bringing empty for a year or longer-term derelict shops or business property back into productive use. Such scheme is part of the UK Government's integrated approach to tackling the range of regeneration market failures that its most deprived communities face.

3.   The form and nature of the aid

The notified aid takes the form of capital allowances. Capital allowances enable the capital costs, which a business actually incurs in the renovation or the conversion of empty or derelict for a year or longer business premises in order to bring them back into productive use, to be written off against a business's taxable profits. They take the place of depreciation charged in the commercial accounts, which is not allowed for tax purposes. The notified measure would provide the 100 % first year allowance (FYA) and 25 % writing-down allowance (WDA) for capital expenditure on renovating vacant commercial buildings, so the relief would be available for:

In the case of expenditure falling under head (b), the notified measure would therefore constitute a new relief (at 100 % FYAs and 25 % WDAs per annum), as currently commercial buildings do not qualify for capital allowances. In the case of expenditure falling under head (a), the effect of the measure would be the increased rate of allowance.

The new relief, according to the UK authorities, would operate mainly as a tax deferment benefit and only partly as a potential new relief against a business's taxable profits.

4.   Eligible costs and aid intensity

To be eligible for the BPRA scheme, the empty premises would have to have lain unused for a year or longer and must be situated in one of the 2 000 designated most deprived areas of the UK — the so-called ‚designated disadvantaged areas‘.

5.   Geographical coverage of the scheme

The ‚designated disadvantaged areas in the UK‘, on which the notified BPRA is targeted, have been selected on the basis of the ‚indices of multiple deprivation (IMD)‘ developed for each of four regions of the UK. This is a combined index covering six domains of deprivation (income, employment, health, education, housing and access to services). The analysis has been applied at a very low geographical level (i.e. at the level of electoral wards, divisions or postcodes). The present list of eligible areas has been set out in ‚The Stamp Duty (Disadvantaged Areas) Regulations 2001‘.

6.   Beneficiaries

The scheme applies to undertakings of any size and operating in any sector of the economy.

7.   Budget of the scheme

The estimated overall revenue losses, due to tax concessions for the five year period of the scheme, are about GBP 135 million (ca. EUR 205 million).

8.   Legal basis of the scheme

Primary legislation:

Secondary legislation:

9.   Duration of the scheme

2005 — 2010

3.   ASSESSMENT OF THE AID MEASURE

11.   Procedure

The UK authorities have complied with the procedural requirements of Article 88(3) of the EC Treaty by notifying the abovementioned aid scheme before putting it into effect.

12.   The existence of aid

The Commission considers, at this stage of the procedure, that the measure constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, and this for the following reasons:

13.   Exemption grounds

14.   Conformity with the regional aid guidelines

The capital allowances are granted in relation to the capital costs occurred for renovating or converting into productive use qualifying business premises in the designated disadvantaged areas. In its notification the UK authorities argue correctly that the notified scheme is therefore primarily focussed on investment. According to the regional aid guidelines, aid for investment in disadvantaged areas may be compatible with the common market, but only if certain conditions are satisfied. At this stage of the examination, the Commission has doubts whether the notified scheme respects the conditions set out in these guidelines:

18.   Compatibility with Article 87(3) of the EC Treaty

4.   DECISION

----

(1)  The expression ‚pockets of deprivation‘ refers to the incidence of deprived communities, often close to prosperous areas.

(2)  A 40 % rate FYA is available to small and medium sized enterprises (SMEs), but not to large business.

(3)L 149, 17.6.2003, p. 18.

(4)  In this context the Guidelines on national regional aid point out that regional aid ‚... is conceivable in the European Union only if it is used sparingly and remains concentrated on the most disadvantaged regions. If aid were to become generalised and, as it were, the norm, it would lose all its incentive quality and its economic impact would be nullified. At the same time, the aid would interfere with the normal interplay of market forces and reduce the efficacy of the Community economy as a whole‘.

(5)  Point 4.1 of the regional aid guidelines.

(6)  Footnote 21 of the regional aid guidelines, p. 14.

(7)  NGE: Net Grant Equivalent.

(8)OJ C 28 of 1.2.2000, p. 2.

(9)  Multisectoral Framework on regional aid for large investment projects, OJ C 70 of 19 March 2002, p. 8, as amended by the ‚Commission communication on the modification of the Multisectoral Framework on regional aid for large investment projects (2002) with regard to the establishment of a list of sectors facing structural problems and on a proposal of appropriate measures pursuant to Article 88(1) of the EC Treaty, concerning the motor vehicle sector and the synthetic fibres sector‘, OJ C 263 of 1 November 2003, p. 3.

(10)OJ C 146, 14.5.1997, p. 6.

(11)  The Commission Notice on the expiry of the Guidelines for undertakings in deprived urban areas was published in OJ C 119, 22.5.2002, p. 21.

(12)  See Commission decision on Land remediation (State aid N 385/2002).

(13)  See Commission decision on stamp duty exemption L 149, 17.6.2003, p. 18.

----

----

Predhodna priglasitev koncentracije

(Št. primera COMP/M.3678 – Goldman Sachs/Cerberus/TET/JV)

Primer za poenostavljeni postopek

(2005/C 56/07)

(Besedilo velja za EGP)

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  Dostopno na spletni strani DG COMP:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

----