# Eiropas Savienības C 283/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 283 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 15. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 283

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 15. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2021/C 283/01 | Padomes Ieteikums (2021. gada 13 jūlijs) par eurozonas ekonomikas politiku | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2021/C 283/01

Padomes Ieteikums (2021. gada 13 jūlijs) par eurozonas ekonomikas politiku

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 283/02 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 14. jūlijs | 8 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 283/02

Euro maiņas kurss — 2021. gada 14. jūlijs

8

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 283/03 | Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un informācija par saistītām darbībām, kas paredzētas Eiropas Pētniecības padomes 2022. gada darba programmā, kuru īsteno saskaņā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis Eiropa (2021.–2027. gads) | 9 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 283/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 10 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 283/05 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 12 |
| 2021/C 283/06 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 15 |
| 2021/C 283/07 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 20 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2021/C 283/03

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un informācija par saistītām darbībām, kas paredzētas Eiropas Pētniecības padomes 2022. gada darba programmā, kuru īsteno saskaņā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis Eiropa (2021.–2027. gads)

9

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 283/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

MEF 4

CDC

3i EOPF Topco

NGM

1

10

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 283/05

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

12

2021/C 283/06

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

15

2021/C 283/07

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2021. gada 13 jūlijs)

par eurozonas ekonomikas politiku

(2021/C 283/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar 121. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes rezultātā eurozonas ekonomika 2020. gada pirmajā pusē piedzīvoja pēkšņu un dziļu recesiju. Neņemot vērā spēcīgo ekonomikas atgūšanos 2020. gada trešajā ceturksnī līdztekus ierobežošanas pasākumu atcelšanai, Covid-19 izplatības palielināšanās un jaunie ierobežošanas pasākumi 2020. gada ceturtajā ceturksnī ir vēl vairāk palielinājuši nenoteiktību un apliecinājuši, ka eurozona joprojām ir neaizsargāta pret ieilgušo veselības krīzi. Covid-19 krīze ir izraisījusi vairākus lielus pieprasījuma un piedāvājuma satricinājumus, kas – saskaņā ar Komisijas dienestu 2020. gada rudens ekonomikas prognozēm – 2020. gadā, kā paredzēts, radīja iekšzemes kopprodukta (IKP) samazinājumu par 7,8 %. Attiecīgi tiek prognozēts, ka atveseļošana 2021. gadā būs lēnāka, nekā iepriekš gaidīts, un lielā izlaides starpība – aptuveni -7,0 % no potenciālā eurozonas IKP 2020. gadā – nebūs novērsta līdz 2021. gada beigām. Ievērojama nenoteiktība apēno ekonomikas perspektīvas, un tas ir saistīts ar Covid-19 pandēmijas attīstību un ekonomikas dalībnieku rīcības izmaiņām. Strauja rīcība valstu un Savienības līmenī, tostarp ar vienošanos, ko Eiropadome panākusi attiecībā uz Next Generation EU atveseļošanas instrumentu, ir būtiski palīdzējusi kompensēt dažas pieprasījuma un piedāvājuma satricinājumu negatīvās sekas un stabilizēt tirgus. Smagi ir cietis gan privātais patēriņš, gan ieguldījumi, kas savukārt ir negatīvi ietekmējis cenas un algas. Arī darba tirgus perspektīvas ir pasliktinājušās, tādējādi pārtraucot septiņus gadus ilgušo situācijas uzlabošanos. Bezdarba pieaugumu līdz šim ir mazinājuši sekmīgi īstenoti vērienīgi politikas pasākumi visās dalībvalstīs – piemēram, saīsināta darba laika shēmas un citi atbalsta politikas pasākumi ar mērķi nepieļaut masveida atlaišanu un lielus ienākumu zaudējumus – un attiecīgais kopējā nostrādāto stundu skaita samazinājums, kā arī aktivitātes līmeņa kritums. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes rezultātā eurozonas ekonomika 2020. gada pirmajā pusē piedzīvoja pēkšņu un dziļu recesiju. Neņemot vērā spēcīgo ekonomikas atgūšanos 2020. gada trešajā ceturksnī līdztekus ierobežošanas pasākumu atcelšanai, Covid-19 izplatības palielināšanās un jaunie ierobežošanas pasākumi 2020. gada ceturtajā ceturksnī ir vēl vairāk palielinājuši nenoteiktību un apliecinājuši, ka eurozona joprojām ir neaizsargāta pret ieilgušo veselības krīzi. Covid-19 krīze ir izraisījusi vairākus lielus pieprasījuma un piedāvājuma satricinājumus, kas – saskaņā ar Komisijas dienestu 2020. gada rudens ekonomikas prognozēm – 2020. gadā, kā paredzēts, radīja iekšzemes kopprodukta (IKP) samazinājumu par 7,8 %. Attiecīgi tiek prognozēts, ka atveseļošana 2021. gadā būs lēnāka, nekā iepriekš gaidīts, un lielā izlaides starpība – aptuveni -7,0 % no potenciālā eurozonas IKP 2020. gadā – nebūs novērsta līdz 2021. gada beigām. Ievērojama nenoteiktība apēno ekonomikas perspektīvas, un tas ir saistīts ar Covid-19 pandēmijas attīstību un ekonomikas dalībnieku rīcības izmaiņām. Strauja rīcība valstu un Savienības līmenī, tostarp ar vienošanos, ko Eiropadome panākusi attiecībā uz Next Generation EU atveseļošanas instrumentu, ir būtiski palīdzējusi kompensēt dažas pieprasījuma un piedāvājuma satricinājumu negatīvās sekas un stabilizēt tirgus. Smagi ir cietis gan privātais patēriņš, gan ieguldījumi, kas savukārt ir negatīvi ietekmējis cenas un algas. Arī darba tirgus perspektīvas ir pasliktinājušās, tādējādi pārtraucot septiņus gadus ilgušo situācijas uzlabošanos. Bezdarba pieaugumu līdz šim ir mazinājuši sekmīgi īstenoti vērienīgi politikas pasākumi visās dalībvalstīs – piemēram, saīsināta darba laika shēmas un citi atbalsta politikas pasākumi ar mērķi nepieļaut masveida atlaišanu un lielus ienākumu zaudējumus – un attiecīgais kopējā nostrādāto stundu skaita samazinājums, kā arī aktivitātes līmeņa kritums.

| (2) | Covid-19 krīze palielina ekonomiskās atšķirības starp eurozonas dalībvalstīm. Šo atšķirību pamatā ir vairāki faktori, tostarp šādi: Covid-19 satricinājuma intensitāte un ilgums, tādu nozaru relatīvais lielums un ekonomiskais nozīmīgums, kurās liela nozīme ir cilvēku kontaktiem, piemēram, tūrisms, darījumu braucieni un viesmīlības nozare, un atšķirības pieejamajā fiskālajā telpā. Minētās atšķirības ietekmē uzticēšanos, ieguldījumus un izaugsmes izredzes, kā arī reģionālās atšķirības, kas pastāvēja jau pirms Covid-19 krīzes, taču nu var vēl vairāk palielināties. Ilgtermiņā pastāv risks, ka pašreizējā krīze varētu pastāvīgi negatīvi ietekmēt potenciālo izaugsmi un ienākumu atšķirības, kam par iemeslu ir samazinājies cilvēkkapitāls un fiziskais – gan materiālais, gan nemateriālais – kapitāls. Minētā potenciālā negatīvā ietekme varētu nozīmēt vēl mazāku darba ražīguma un ienākumu pieaugumu un lielāku nevienlīdzību. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19 krīze palielina ekonomiskās atšķirības starp eurozonas dalībvalstīm. Šo atšķirību pamatā ir vairāki faktori, tostarp šādi: Covid-19 satricinājuma intensitāte un ilgums, tādu nozaru relatīvais lielums un ekonomiskais nozīmīgums, kurās liela nozīme ir cilvēku kontaktiem, piemēram, tūrisms, darījumu braucieni un viesmīlības nozare, un atšķirības pieejamajā fiskālajā telpā. Minētās atšķirības ietekmē uzticēšanos, ieguldījumus un izaugsmes izredzes, kā arī reģionālās atšķirības, kas pastāvēja jau pirms Covid-19 krīzes, taču nu var vēl vairāk palielināties. Ilgtermiņā pastāv risks, ka pašreizējā krīze varētu pastāvīgi negatīvi ietekmēt potenciālo izaugsmi un ienākumu atšķirības, kam par iemeslu ir samazinājies cilvēkkapitāls un fiziskais – gan materiālais, gan nemateriālais – kapitāls. Minētā potenciālā negatīvā ietekme varētu nozīmēt vēl mazāku darba ražīguma un ienākumu pieaugumu un lielāku nevienlīdzību.

| (3) | Savienības ātrā un enerģiskā reakcija, tostarp ar Next Generation EU instrumentu, kurā ietverts Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (3), ir vairojusi uzticēšanos tirgum un apliecinājusi solidaritāti un vienotību dalībvalstu mērķī koordinēt savus centienus, lai atjaunotu ekonomikas izaugsmi un stiprinātu ekonomisko un sociālo noturību. Ļoti īsā termiņā tika panākta vienošanās par vairākiem jauniem instrumentiem, kas attiecas uz Savienību un eurozonu. Minētie instrumenti jau tagad veido drošības tīklu darba ņēmējiem, izmantojot Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE), kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2020/672 (4), uzņēmumiem ar Eiropas Investīciju bankas Viseiropas garantiju shēmas palīdzību un dalībvalstīm, lai atbalstītu iekšzemes finansējumu tiešajām un netiešajām izmaksām saistībā ar veselības aprūpi, ārstēšanu un profilaksi Covid-19 krīzes sakarā, izmantojot Eiropas Stabilitātes mehānisma valdes 2020. gada 15. maijā pieņemto Eiropas Stabilitātes mehānisma pandēmijas krīzes atbalsta instrumentu. Savienības politikas reakcija arī ietvēra Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, kā arī pagaidu regulējumu, kura mērķis ir ļaut izmantot Savienības valsts atbalsta noteikumos paredzēto elastību. Izmantojot Investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/460 (5) un papildināto investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/558 (6), kohēzijas politikas līdzekļi tika novirzīti tur, kur tie visvairāk vajadzīgi. |
| --- | --- |

(3)

Savienības ātrā un enerģiskā reakcija, tostarp ar Next Generation EU instrumentu, kurā ietverts Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (3), ir vairojusi uzticēšanos tirgum un apliecinājusi solidaritāti un vienotību dalībvalstu mērķī koordinēt savus centienus, lai atjaunotu ekonomikas izaugsmi un stiprinātu ekonomisko un sociālo noturību. Ļoti īsā termiņā tika panākta vienošanās par vairākiem jauniem instrumentiem, kas attiecas uz Savienību un eurozonu. Minētie instrumenti jau tagad veido drošības tīklu darba ņēmējiem, izmantojot Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE), kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2020/672 (4), uzņēmumiem ar Eiropas Investīciju bankas Viseiropas garantiju shēmas palīdzību un dalībvalstīm, lai atbalstītu iekšzemes finansējumu tiešajām un netiešajām izmaksām saistībā ar veselības aprūpi, ārstēšanu un profilaksi Covid-19 krīzes sakarā, izmantojot Eiropas Stabilitātes mehānisma valdes 2020. gada 15. maijā pieņemto Eiropas Stabilitātes mehānisma pandēmijas krīzes atbalsta instrumentu. Savienības politikas reakcija arī ietvēra Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, kā arī pagaidu regulējumu, kura mērķis ir ļaut izmantot Savienības valsts atbalsta noteikumos paredzēto elastību. Izmantojot Investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/460 (5) un papildināto investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/558 (6), kohēzijas politikas līdzekļi tika novirzīti tur, kur tie visvairāk vajadzīgi.

| (4) | Labi izstrādātas politikas īstenošana Next Generation EU un tās galvenā instrumenta – Atveseļošanas un noturības mehānisma – kontekstā dos jaunu impulsu dalībvalstīm sākt izaugsmi veicinošas reformas un paaugstināt ieguldījumu apmēru un kvalitāti saskaņā ar virzību uz noturības un zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķiem. Minētajai īstenošanai būtu jāpalīdz attīstīt cilvēkkapitālu, atbalstīt darba ņēmēju sekmīgu pāreju no viena darba uz citu, kas – kopā ar kohēzijas politikas fondiem – būs svarīgi kohēzijas nodrošināšanai, kā arī veicināt nodarbinātību un ražīgumu un uzlabot ekonomisko un sociālo noturību. Ļoti svarīgi šajā sakarā ir Savienības izaugsmes mērķi, kā arī valstu strukturālie izaicinājumi, tostarp tie, kas apzināti konkrētām valstīm adresētajos 2019. un 2020. gada ieteikumos. Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumā paredzētajā 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā, ar ko veicina minētos izaugsmes mērķus, ir ierosinātas šādas septiņas pamatiniciatīvas: 1) enerģētikas uzlabošana; 2) renovācija; 3) uzlāde un uzpilde; 4) savienojamība; 5) modernizācija; 6) paplašināšana; un 7) pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana. Minētās pamatiniciatīvas attiecas uz kopīgām problēmām, kuru risināšanai ir vajadzīgi koordinēti ieguldījumi un reforma. Šajās pamatjomās dalībvalstis tiek mudinātas mērķtiecīgi virzīt ieguldījumus, īstenot reformu un vēl vairāk integrēt savas vērtības ķēdes. Regulā (ES) 2021/241 ir paredzēts, ka eurozonas dalībvalstu atveseļošanas un noturības plāniem ir jāatbilst uzdevumiem un prioritātēm, kas apzināti Padomes ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku. Šāda atbilstība būtu jāņem vērā, novērtējot atveseļošanas un noturības plānus. |
| --- | --- |

(4)

Labi izstrādātas politikas īstenošana Next Generation EU un tās galvenā instrumenta – Atveseļošanas un noturības mehānisma – kontekstā dos jaunu impulsu dalībvalstīm sākt izaugsmi veicinošas reformas un paaugstināt ieguldījumu apmēru un kvalitāti saskaņā ar virzību uz noturības un zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķiem. Minētajai īstenošanai būtu jāpalīdz attīstīt cilvēkkapitālu, atbalstīt darba ņēmēju sekmīgu pāreju no viena darba uz citu, kas – kopā ar kohēzijas politikas fondiem – būs svarīgi kohēzijas nodrošināšanai, kā arī veicināt nodarbinātību un ražīgumu un uzlabot ekonomisko un sociālo noturību. Ļoti svarīgi šajā sakarā ir Savienības izaugsmes mērķi, kā arī valstu strukturālie izaicinājumi, tostarp tie, kas apzināti konkrētām valstīm adresētajos 2019. un 2020. gada ieteikumos. Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumā paredzētajā 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā, ar ko veicina minētos izaugsmes mērķus, ir ierosinātas šādas septiņas pamatiniciatīvas: 1) enerģētikas uzlabošana; 2) renovācija; 3) uzlāde un uzpilde; 4) savienojamība; 5) modernizācija; 6) paplašināšana; un 7) pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana. Minētās pamatiniciatīvas attiecas uz kopīgām problēmām, kuru risināšanai ir vajadzīgi koordinēti ieguldījumi un reforma. Šajās pamatjomās dalībvalstis tiek mudinātas mērķtiecīgi virzīt ieguldījumus, īstenot reformu un vēl vairāk integrēt savas vērtības ķēdes. Regulā (ES) 2021/241 ir paredzēts, ka eurozonas dalībvalstu atveseļošanas un noturības plāniem ir jāatbilst uzdevumiem un prioritātēm, kas apzināti Padomes ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku. Šāda atbilstība būtu jāņem vērā, novērtējot atveseļošanas un noturības plānus.

| (5) | Eurozonai ir vajadzīgs tādu ekonomikas politikas pasākumu kopums, kas būtu stimulējošs, koordinēts, visaptverošs un konsekvents, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi, pilnībā ievērojot Līgumā noteiktos aizsardzības pasākumus saistībā ar attiecīgajām iestādēm. Tā mērķis ir ierobežot jebkādu negatīvu ilgtermiņa ietekmi uz darba tirgu, samazināt būtiskas ekonomiskas un sociālas atšķirības, novērst nelīdzsvarotību un citus nozīmīgus riskus makroekonomikai un – plašākā nozīmē – nepieļaut negatīvas sekas uz potenciālo izaugsmi un cenu stabilitāti un nodrošināt stabilas publiskās finanses vidējā termiņā. Lai nodrošinātu stimulējošu kopēju politikas nostāju attiecībā uz eurozonu, ir būtiski, lai līdztekus finanšu stabilitātei eurozonas politikas pasākumu kopuma trīs pamatdimensijas – monetārā, fiskālā un strukturālā – būtu savstarpēji saskaņotas. |
| --- | --- |

(5)

Eurozonai ir vajadzīgs tādu ekonomikas politikas pasākumu kopums, kas būtu stimulējošs, koordinēts, visaptverošs un konsekvents, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi, pilnībā ievērojot Līgumā noteiktos aizsardzības pasākumus saistībā ar attiecīgajām iestādēm. Tā mērķis ir ierobežot jebkādu negatīvu ilgtermiņa ietekmi uz darba tirgu, samazināt būtiskas ekonomiskas un sociālas atšķirības, novērst nelīdzsvarotību un citus nozīmīgus riskus makroekonomikai un – plašākā nozīmē – nepieļaut negatīvas sekas uz potenciālo izaugsmi un cenu stabilitāti un nodrošināt stabilas publiskās finanses vidējā termiņā. Lai nodrošinātu stimulējošu kopēju politikas nostāju attiecībā uz eurozonu, ir būtiski, lai līdztekus finanšu stabilitātei eurozonas politikas pasākumu kopuma trīs pamatdimensijas – monetārā, fiskālā un strukturālā – būtu savstarpēji saskaņotas.

| (6) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) laikus veikto monetārās politikas intervences pasākumu mērķis ir saglabāt monetārās politikas transmisijas kanālus neskartus un vidējā termiņā nodrošināt cenu stabilitāti. ECB paziņoja par ievērojamiem publiskā un privātā sektora aktīvu iepirkumiem saskaņā ar pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programmu, kas izveidota ar Eiropas Centrālās Bankas Lēmumu (ES) 2020/440 (7), sasniedzot 1 850 miljardus EUR līdz vismaz 2022. gada marta beigām, kā arī saskaņā ar uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmu, kas izveidota ar Eiropas Centrālās Bankas Lēmumu (ES) 2016/948 (8), ar neto iepirkumiem 20 miljardu EUR apmērā mēnesī, kopā ar papildu finansējumu 120 miljardi EUR līdz 2020. gada beigām. Turklāt ECB piedāvā ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem, atbalstot banku aizdevumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) laikus veikto monetārās politikas intervences pasākumu mērķis ir saglabāt monetārās politikas transmisijas kanālus neskartus un vidējā termiņā nodrošināt cenu stabilitāti. ECB paziņoja par ievērojamiem publiskā un privātā sektora aktīvu iepirkumiem saskaņā ar pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programmu, kas izveidota ar Eiropas Centrālās Bankas Lēmumu (ES) 2020/440 (7), sasniedzot 1 850 miljardus EUR līdz vismaz 2022. gada marta beigām, kā arī saskaņā ar uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmu, kas izveidota ar Eiropas Centrālās Bankas Lēmumu (ES) 2016/948 (8), ar neto iepirkumiem 20 miljardu EUR apmērā mēnesī, kopā ar papildu finansējumu 120 miljardi EUR līdz 2020. gada beigām. Turklāt ECB piedāvā ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem, atbalstot banku aizdevumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām.

| (7) | Fiskālā nostāja 2020. gadā bija lielā mērā ekspansīva un tiek prognozēts, ka 2021. gadā tā saglabāsies stimulējoša gan eurozonas, gan valstu līmenī, izņemot ārkārtas pasākumus, – un arī pateicoties dažiem jau paziņotiem atveseļošanas pasākumiem. Valstu fiskālās politikas koordinācija, ko veic, pilnībā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu, ir būtiska efektīvai reaģēšanai uz Covid-19 krīzi, ilgtspējīgai atveseļošanai un ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) pareizai darbībai. Komisija 2020. gada 20. martā secināja, ka Savienības ekonomika piedzīvo nopietnu ekonomikas lejupslīdi un ka ir izpildīti nosacījumi Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai. Šo secinājumu 2020. gada 23. martā apstiprināja dalībvalstu finanšu ministri. Dalībvalstis ieviesa apjomīgus budžeta pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 krīzi un sniegtu atbalstu īpaši skartajām privātpersonām un uzņēmumiem, kā arī ārkārtas likviditātes atbalstu, kas galvenokārt tika sniegts uzņēmumiem un bankām piešķirtu garantiju veidā, lai nodrošinātu kredītu plūsmu. Savienības līmenī tiks sniegts turpmāks koordinēts fiskālais atbalsts, jo īpaši ar Atveseļošanas un noturības mehānisma starpniecību, un 2021. gadā turpinās darboties vispārējā izņēmuma klauzula. 2021. gada pavasarī, ņemot vērā atjauninātās makroekonomiskās prognozes, Komisija atkārtoti izvērtēs situāciju un izsvērs vispārējās izņēmuma klauzulas piemērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Fiskālā nostāja 2020. gadā bija lielā mērā ekspansīva un tiek prognozēts, ka 2021. gadā tā saglabāsies stimulējoša gan eurozonas, gan valstu līmenī, izņemot ārkārtas pasākumus, – un arī pateicoties dažiem jau paziņotiem atveseļošanas pasākumiem. Valstu fiskālās politikas koordinācija, ko veic, pilnībā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu, ir būtiska efektīvai reaģēšanai uz Covid-19 krīzi, ilgtspējīgai atveseļošanai un ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) pareizai darbībai. Komisija 2020. gada 20. martā secināja, ka Savienības ekonomika piedzīvo nopietnu ekonomikas lejupslīdi un ka ir izpildīti nosacījumi Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai. Šo secinājumu 2020. gada 23. martā apstiprināja dalībvalstu finanšu ministri. Dalībvalstis ieviesa apjomīgus budžeta pasākumus, lai ierobežotu Covid-19 krīzi un sniegtu atbalstu īpaši skartajām privātpersonām un uzņēmumiem, kā arī ārkārtas likviditātes atbalstu, kas galvenokārt tika sniegts uzņēmumiem un bankām piešķirtu garantiju veidā, lai nodrošinātu kredītu plūsmu. Savienības līmenī tiks sniegts turpmāks koordinēts fiskālais atbalsts, jo īpaši ar Atveseļošanas un noturības mehānisma starpniecību, un 2021. gadā turpinās darboties vispārējā izņēmuma klauzula. 2021. gada pavasarī, ņemot vērā atjauninātās makroekonomiskās prognozes, Komisija atkārtoti izvērtēs situāciju un izsvērs vispārējās izņēmuma klauzulas piemērošanu.

| (8) | Covid-19 krīzes izraisītajām ekonomiskajām sekām ir liela negatīvā ietekme uz publiskajām finansēm. Fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, tostarp pakāpeniski atceļot ārkārtas pasākumus – brīdī, kad to pieļaus veselības un ekonomiskie apstākļi, – palīdzēs nodrošināt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Šāda pārorientēšana būtu jādara tā, lai mazinātu krīzes sociālo ietekmi un ietekmi uz darba tirgu un veicinātu sociālo ilgtspēju. Īpaši svarīgas ir reformas, kuru mērķis ir uzlabot valstu budžetu struktūru un ilgākā termiņā nodrošināt fiskālo stabilitāti, tostarp ņemot vērā klimata pārmaiņas un problēmas veselības jomā. Valstu budžetu struktūras uzlabošana, kas jo īpaši panākama, veicot izdevumu pārskatīšanu un ieviešot efektīvas publiskā iepirkuma sistēmas, var radīt tik ļoti nepieciešamo fiskālo telpu. Videi draudzīga budžeta plānošanas prakse arī var palīdzēt risināt problēmas saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām un saistībā ar vides aizsardzību. Veselības un sociālās aizsardzības sistēmas, kas ir adekvātas, efektīvas un iekļaujošas, sniedz tik ļoti nepieciešamo aizsardzību tiem, kuriem tā vajadzīga, tām ir svarīga nozīme kā automātiskiem stabilizatoriem, un ar šādu sistēmu palīdzību būtu jāsaglabā fiskālā stabilitāte. Līdzīgā kārtā arī reformas, kuras stiprina darba, kapitāla, produktu un pakalpojumu tirgu darbību (pateicoties šo reformu pienācīgai īstenošanai un secībai), palielina potenciālo izlaidi, vienlaikus nepieļaujot negatīvu īstermiņa ietekmi uz kopējo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(8)

Covid-19 krīzes izraisītajām ekonomiskajām sekām ir liela negatīvā ietekme uz publiskajām finansēm. Fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, tostarp pakāpeniski atceļot ārkārtas pasākumus – brīdī, kad to pieļaus veselības un ekonomiskie apstākļi, – palīdzēs nodrošināt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Šāda pārorientēšana būtu jādara tā, lai mazinātu krīzes sociālo ietekmi un ietekmi uz darba tirgu un veicinātu sociālo ilgtspēju. Īpaši svarīgas ir reformas, kuru mērķis ir uzlabot valstu budžetu struktūru un ilgākā termiņā nodrošināt fiskālo stabilitāti, tostarp ņemot vērā klimata pārmaiņas un problēmas veselības jomā. Valstu budžetu struktūras uzlabošana, kas jo īpaši panākama, veicot izdevumu pārskatīšanu un ieviešot efektīvas publiskā iepirkuma sistēmas, var radīt tik ļoti nepieciešamo fiskālo telpu. Videi draudzīga budžeta plānošanas prakse arī var palīdzēt risināt problēmas saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām un saistībā ar vides aizsardzību. Veselības un sociālās aizsardzības sistēmas, kas ir adekvātas, efektīvas un iekļaujošas, sniedz tik ļoti nepieciešamo aizsardzību tiem, kuriem tā vajadzīga, tām ir svarīga nozīme kā automātiskiem stabilizatoriem, un ar šādu sistēmu palīdzību būtu jāsaglabā fiskālā stabilitāte. Līdzīgā kārtā arī reformas, kuras stiprina darba, kapitāla, produktu un pakalpojumu tirgu darbību (pateicoties šo reformu pienācīgai īstenošanai un secībai), palielina potenciālo izlaidi, vienlaikus nepieļaujot negatīvu īstermiņa ietekmi uz kopējo pieprasījumu.

| (9) | Covid-19 krīze palielina to reformu nozīmīgumu, kuru mērķis ir efektīvākas un taisnīgākas publisko ieņēmumu sistēmas. Tā kā nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās lielākajā daļā eurozonas dalībvalstu vēl aizvien ir augsts, minētās reformas ietver nodokļu sloga novirzīšanu uz nodokļu bāzēm ar mazāku negatīvo ietekmi uz darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu, ražīgumu, ieguldījumiem un izaugsmi, vienlaikus ņemot vērā saistīto ietekmi uz ienākumu sadalījumu. Ja lielākā mērā tiktu izmantoti vides nodokļi un/vai noteikta maksa par videi radītām negatīvām papildu sekām, tas varētu veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, stimulējot “zaļāku” rīcību. Pasākumi, kuru mērķis ir agresīvas nodokļu plānošanas un nodokļu apiešanas novēršana gan starptautiskā mērogā, gan Savienībā, var padarīt nodokļu sistēmas efektīvākas un taisnīgākas. Turklāt globalizācijas dēļ ir jāpielāgo nodokļu sistēma, lai tā atbilstu modernai un arvien digitalizētākai ekonomikai gan Savienības, gan pasaules līmenī. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) satvarā turpinās darbs, lai panāktu globālu uz konsensu balstītu risinājumu nolūkā pievērsties nodokļu problēmām, kuras izriet no ekonomikas digitalizācijas. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19 krīze palielina to reformu nozīmīgumu, kuru mērķis ir efektīvākas un taisnīgākas publisko ieņēmumu sistēmas. Tā kā nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās lielākajā daļā eurozonas dalībvalstu vēl aizvien ir augsts, minētās reformas ietver nodokļu sloga novirzīšanu uz nodokļu bāzēm ar mazāku negatīvo ietekmi uz darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu, ražīgumu, ieguldījumiem un izaugsmi, vienlaikus ņemot vērā saistīto ietekmi uz ienākumu sadalījumu. Ja lielākā mērā tiktu izmantoti vides nodokļi un/vai noteikta maksa par videi radītām negatīvām papildu sekām, tas varētu veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, stimulējot “zaļāku” rīcību. Pasākumi, kuru mērķis ir agresīvas nodokļu plānošanas un nodokļu apiešanas novēršana gan starptautiskā mērogā, gan Savienībā, var padarīt nodokļu sistēmas efektīvākas un taisnīgākas. Turklāt globalizācijas dēļ ir jāpielāgo nodokļu sistēma, lai tā atbilstu modernai un arvien digitalizētākai ekonomikai gan Savienības, gan pasaules līmenī. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) satvarā turpinās darbs, lai panāktu globālu uz konsensu balstītu risinājumu nolūkā pievērsties nodokļu problēmām, kuras izriet no ekonomikas digitalizācijas.

| (10) | Ņemot vērā Covid-19 krīzes izraisīto augsto nenoteiktības līmeni un tā negatīvo ietekmi uz ieguldījumiem, īpaši svarīgi ir paātrināti īstenot reformas, ar kurām tiek novērsti šķēršļi ieguldījumiem un piedāvājuma puses ierobežojumi. Būtiski ir pasākumi, kas paātrina Savienības līdzekļu apguvi un resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, it īpaši dalībvalstīs, kuras minētajās jomās atpaliek un kurās ar Savienības līdzekļiem tiek finansēts ievērojams ieguldījumu īpatsvars. Reformas, ar kurām samazina administratīvo slogu uzņēmumiem, piemēram, valsts pārvaldes iestāžu digitalizācija, tostarp elektroniskā identifikācija vai tiesu iestāžu reformas, un novērš līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, ar korupciju, krāpšanu vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, var uzlabot uzņēmējdarbības vidi un palīdzēt veicināt privātos ieguldījumus, darbvietu radīšanu un uzņēmumu izveidi. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā Covid-19 krīzes izraisīto augsto nenoteiktības līmeni un tā negatīvo ietekmi uz ieguldījumiem, īpaši svarīgi ir paātrināti īstenot reformas, ar kurām tiek novērsti šķēršļi ieguldījumiem un piedāvājuma puses ierobežojumi. Būtiski ir pasākumi, kas paātrina Savienības līdzekļu apguvi un resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, it īpaši dalībvalstīs, kuras minētajās jomās atpaliek un kurās ar Savienības līdzekļiem tiek finansēts ievērojams ieguldījumu īpatsvars. Reformas, ar kurām samazina administratīvo slogu uzņēmumiem, piemēram, valsts pārvaldes iestāžu digitalizācija, tostarp elektroniskā identifikācija vai tiesu iestāžu reformas, un novērš līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, ar korupciju, krāpšanu vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, var uzlabot uzņēmējdarbības vidi un palīdzēt veicināt privātos ieguldījumus, darbvietu radīšanu un uzņēmumu izveidi.

| (11) | Covid-19 krīze daudziem uzņēmumiem ir radījusi būtiskus ieņēmumu zaudējumus, un tā apdraud uzņēmumu maksātspēju visā eurozonā. Efektīviem maksātnespējas regulējumiem ir izšķiroša nozīme, lai atbalstītu dzīvotspējīgus uzņēmumus, kas saskaras ar īslaicīgām problēmām, un nodrošinātu to uzņēmumu sakārtotu iziešanu no tirgus, kuri nav dzīvotspējīgi. Maksātnespējas regulējumu uzlabošana var arī palīdzēt novērst ieņēmumus nenesošo aizdevumu iespējamo pieaugumu un turpināt ekonomikas kreditēšanu, atvieglinot banku bilanču sakārtošanu un stimulējot ilgākā termiņā pārrobežu mēroga ieguldījumus. Šajā kontekstā tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (9) ar nolūku ieviest minimālos standartus visu dalībvalstu tiesību aktos par maksātspēju, lai nodrošinātu, ka finansiālās grūtībās nonākušiem debitoriem ir pieejami preventīvās pārstrukturēšanas regulējumi, paredzētu procedūras, ar kurām tiek panākta tādu parādsaistību dzēšana, kas radušās uzņēmējiem ar pārmērīgām parādsaistībām, un palielinātu visu veidu maksātnespējas procedūru efektivitāti. Ir svarīgi turpināt Direktīvas (ES) 2019/1023 transponēšanu un īstenošanu. Kapitāla tirgu savienības rīcības plānā, kas noteikts Komisijas 2020. gada 24. septembra paziņojumā “Kapitāla tirgu savienība cilvēkiem un uzņēmumiem (jauns rīcības plāns)”, Komisija arī paziņoja par darbu virzībā uz minimālo saskaņošanu vai lielāku konverģenci nebanku finanšu iestāžu maksātnespējas mērķjomās. Papildus tam dalībvalstīm ir iespēja turpināt novērtēt savu maksātnespējas regulējumu efektivitāti un lietderību saskaņā ar starptautisko paraugpraksi un novērst atlikušos trūkumus. |
| --- | --- |

(11)

Covid-19 krīze daudziem uzņēmumiem ir radījusi būtiskus ieņēmumu zaudējumus, un tā apdraud uzņēmumu maksātspēju visā eurozonā. Efektīviem maksātnespējas regulējumiem ir izšķiroša nozīme, lai atbalstītu dzīvotspējīgus uzņēmumus, kas saskaras ar īslaicīgām problēmām, un nodrošinātu to uzņēmumu sakārtotu iziešanu no tirgus, kuri nav dzīvotspējīgi. Maksātnespējas regulējumu uzlabošana var arī palīdzēt novērst ieņēmumus nenesošo aizdevumu iespējamo pieaugumu un turpināt ekonomikas kreditēšanu, atvieglinot banku bilanču sakārtošanu un stimulējot ilgākā termiņā pārrobežu mēroga ieguldījumus. Šajā kontekstā tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (9) ar nolūku ieviest minimālos standartus visu dalībvalstu tiesību aktos par maksātspēju, lai nodrošinātu, ka finansiālās grūtībās nonākušiem debitoriem ir pieejami preventīvās pārstrukturēšanas regulējumi, paredzētu procedūras, ar kurām tiek panākta tādu parādsaistību dzēšana, kas radušās uzņēmējiem ar pārmērīgām parādsaistībām, un palielinātu visu veidu maksātnespējas procedūru efektivitāti. Ir svarīgi turpināt Direktīvas (ES) 2019/1023 transponēšanu un īstenošanu. Kapitāla tirgu savienības rīcības plānā, kas noteikts Komisijas 2020. gada 24. septembra paziņojumā “Kapitāla tirgu savienība cilvēkiem un uzņēmumiem (jauns rīcības plāns)”, Komisija arī paziņoja par darbu virzībā uz minimālo saskaņošanu vai lielāku konverģenci nebanku finanšu iestāžu maksātnespējas mērķjomās. Papildus tam dalībvalstīm ir iespēja turpināt novērtēt savu maksātnespējas regulējumu efektivitāti un lietderību saskaņā ar starptautisko paraugpraksi un novērst atlikušos trūkumus.

| (12) | Preču un pakalpojumu vienotā tirgus turpmāka padziļināšana un eurozonas pielāgošana digitālajam laikmetam var būt nozīmīgs izaugsmes, konverģences un noturības virzītājspēks. Vienotā valūta un vienotais tirgus darbojas roku rokā, lai radītu labākus apstākļus ekonomikas stabilizācijai un ilgtermiņa izaugsmei. Covid-19 krīze ir sekmējusi digitālo rīku izmantošanu, uzsvērusi digitālā vienotā tirgus nozīmi un paātrinājusi digitālo un bezskaidras naudas maksājumu metožu izmantošanu. Tomēr vienotais tirgus vēl aizvien ir nepilnīgs, it īpaši pakalpojumu jomā un, konkrētāk, mazumtirdzniecības un profesionālo pakalpojumu jomā. Vienotajam tirgum ir potenciāls ierobežot cenu elastīguma trūkumu, tādējādi radot ieguvumus gan monetārās politikas transmisijai, gan ekonomikas noturībai. Vienotais tirgus veicina arī ražošanas faktoru mobilitāti, kas ļauj nozarēm, reģioniem un dalībvalstīm samazināt ekonomiskās izmaksas, piemēram, saistībā ar bezdarbu, kuras rodas, reaģējot uz satricinājumiem. Lai panāktu vienotā preču un pakalpojumu tirgus vēl lielāku integrāciju, ir jāatceļ visi atlikušie, nevajadzīgie ierobežojumi, jāuzlabo tirgus uzraudzības mehānismi un jāveic pasākumi, lai garantētu, ka šādu mērķu sasniegšanai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas. |
| --- | --- |

(12)

Preču un pakalpojumu vienotā tirgus turpmāka padziļināšana un eurozonas pielāgošana digitālajam laikmetam var būt nozīmīgs izaugsmes, konverģences un noturības virzītājspēks. Vienotā valūta un vienotais tirgus darbojas roku rokā, lai radītu labākus apstākļus ekonomikas stabilizācijai un ilgtermiņa izaugsmei. Covid-19 krīze ir sekmējusi digitālo rīku izmantošanu, uzsvērusi digitālā vienotā tirgus nozīmi un paātrinājusi digitālo un bezskaidras naudas maksājumu metožu izmantošanu. Tomēr vienotais tirgus vēl aizvien ir nepilnīgs, it īpaši pakalpojumu jomā un, konkrētāk, mazumtirdzniecības un profesionālo pakalpojumu jomā. Vienotajam tirgum ir potenciāls ierobežot cenu elastīguma trūkumu, tādējādi radot ieguvumus gan monetārās politikas transmisijai, gan ekonomikas noturībai. Vienotais tirgus veicina arī ražošanas faktoru mobilitāti, kas ļauj nozarēm, reģioniem un dalībvalstīm samazināt ekonomiskās izmaksas, piemēram, saistībā ar bezdarbu, kuras rodas, reaģējot uz satricinājumiem. Lai panāktu vienotā preču un pakalpojumu tirgus vēl lielāku integrāciju, ir jāatceļ visi atlikušie, nevajadzīgie ierobežojumi, jāuzlabo tirgus uzraudzības mehānismi un jāveic pasākumi, lai garantētu, ka šādu mērķu sasniegšanai ir pieejamas vajadzīgās administratīvās spējas.

| (13) | Reformas un ieguldījumi, ar ko uzlabo integrāciju darba tirgū un atvieglina darba ņēmēju pāreju no viena darba uz citu, īpašu uzmanību veltot digitālām un videi nekaitīgākām darbvietām, ir būtiski, lai palielinātu ekonomisko un sociālo noturību un atbalstītu atveseļošanu. Valstu un Savienības līmenī nekavējoties veiktie pasākumi ierobežoja negatīvo ekonomisko un sociālo ietekmi uz darba ņēmējiem. Vienlaikus vairākas ilgi gatavotas reformas tagad ir kļuvušas vēl steidzamākas, proti, efektīva aktīva darba tirgus politika, tostarp individualizēts atbalsts; izglītības un mācību sistēmu kvalitātes un iekļautības uzlabošana ar mērķi jau no agrīna vecuma uzlabot izglītības rezultātus; iedarbīgi pārkvalificēšanās un prasmju uzlabošanas pasākumi un ieguldījumi pieaugušo izglītībā, mācībās un tiešsaistes mācību platformās, prasmju trūkuma novēršana, visneaizsargātāko darbspējas vecuma iedzīvotāju grupu, tostarp jauniešu un ilgtermiņa bezdarbnieku, nodarbinātības izredžu palielināšana, kā arī dzimumu nelīdztiesības novēršana. Lai atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanu, ir ļoti svarīgi sekmēt kvalitatīvu darbvietu izveidi un uzlabot darba apstākļus, jo īpaši nodrošinot pienācīgas minimālās algas un novēršot darba tirgus segmentāciju un darbaspēka mobilitātes šķēršļus. Svarīga nozīme sekmīgā politikas izstrādē un īstenošanā ir sociālajam dialogam un darba koplīguma slēgšanas sarunām. |
| --- | --- |

(13)

Reformas un ieguldījumi, ar ko uzlabo integrāciju darba tirgū un atvieglina darba ņēmēju pāreju no viena darba uz citu, īpašu uzmanību veltot digitālām un videi nekaitīgākām darbvietām, ir būtiski, lai palielinātu ekonomisko un sociālo noturību un atbalstītu atveseļošanu. Valstu un Savienības līmenī nekavējoties veiktie pasākumi ierobežoja negatīvo ekonomisko un sociālo ietekmi uz darba ņēmējiem. Vienlaikus vairākas ilgi gatavotas reformas tagad ir kļuvušas vēl steidzamākas, proti, efektīva aktīva darba tirgus politika, tostarp individualizēts atbalsts; izglītības un mācību sistēmu kvalitātes un iekļautības uzlabošana ar mērķi jau no agrīna vecuma uzlabot izglītības rezultātus; iedarbīgi pārkvalificēšanās un prasmju uzlabošanas pasākumi un ieguldījumi pieaugušo izglītībā, mācībās un tiešsaistes mācību platformās, prasmju trūkuma novēršana, visneaizsargātāko darbspējas vecuma iedzīvotāju grupu, tostarp jauniešu un ilgtermiņa bezdarbnieku, nodarbinātības izredžu palielināšana, kā arī dzimumu nelīdztiesības novēršana. Lai atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanu, ir ļoti svarīgi sekmēt kvalitatīvu darbvietu izveidi un uzlabot darba apstākļus, jo īpaši nodrošinot pienācīgas minimālās algas un novēršot darba tirgus segmentāciju un darbaspēka mobilitātes šķēršļus. Svarīga nozīme sekmīgā politikas izstrādē un īstenošanā ir sociālajam dialogam un darba koplīguma slēgšanas sarunām.

| (14) | Piekļuve atbilstīgām, iekļaujošām un ilgtspējīgām veselības un sociālās aizsardzības sistēmām, kas Covid-19 krīzes laikā darbojas kā automātiski stabilizatori, ir svarīga ekonomiskajai un sociālajai noturībai. Piekļuve minētajām sistēmām palīdz saglabāt sociālo kohēziju, pienācīgu dzīves līmeni un labu iedzīvotāju veselību, kas visā ekonomikas ciklā ir ļoti būtiski ražīgai darba ekonomikai, un novērst nabadzību un sociālo atstumtību. Dalībvalstu prioritātei arī turpmāk ir jābūt ieguldījumiem, kuru mērķis ir atbalstīt veselības nozares reformas un noturīgas veselības aprūpes sistēmas. Būtiska nozīme politikas virzībā ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gadā, īstenošanai. Covid-10 krīzes apstākļos vēl svarīgāka ir kļuvusi nepieciešamība nodrošināt pienācīgu sociālās aizsardzības segumu visiem – gan kvalitatīvas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes ziņā, gan attiecībā uz ienākumu aizstāšanu visiem darba ņēmējiem, tostarp darba ņēmējiem ar nestandarta līgumiem un pašnodarbinātajiem. Daudzas dalībvalstis ir pieņēmušas ienākumu atbalsta un sociālās palīdzības pagaidu pasākumus par labu neaizsargātām iedzīvotāju grupām ar ļoti zemiem ienākumiem un darba ņēmējiem, kuriem nav tiesību uz bezdarba pabalstiem. Ir veikti pasākumi attiecībā uz pabalstiem, atbilstības nosacījumiem un papildu pakalpojumiem natūrā. Sociālās aizsardzības sistēmu adekvātuma un seguma uzlabošana ir jāveic tā, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti un taisnīgumu starp paaudzēm. |
| --- | --- |

(14)

Piekļuve atbilstīgām, iekļaujošām un ilgtspējīgām veselības un sociālās aizsardzības sistēmām, kas Covid-19 krīzes laikā darbojas kā automātiski stabilizatori, ir svarīga ekonomiskajai un sociālajai noturībai. Piekļuve minētajām sistēmām palīdz saglabāt sociālo kohēziju, pienācīgu dzīves līmeni un labu iedzīvotāju veselību, kas visā ekonomikas ciklā ir ļoti būtiski ražīgai darba ekonomikai, un novērst nabadzību un sociālo atstumtību. Dalībvalstu prioritātei arī turpmāk ir jābūt ieguldījumiem, kuru mērķis ir atbalstīt veselības nozares reformas un noturīgas veselības aprūpes sistēmas. Būtiska nozīme politikas virzībā ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gadā, īstenošanai. Covid-10 krīzes apstākļos vēl svarīgāka ir kļuvusi nepieciešamība nodrošināt pienācīgu sociālās aizsardzības segumu visiem – gan kvalitatīvas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes ziņā, gan attiecībā uz ienākumu aizstāšanu visiem darba ņēmējiem, tostarp darba ņēmējiem ar nestandarta līgumiem un pašnodarbinātajiem. Daudzas dalībvalstis ir pieņēmušas ienākumu atbalsta un sociālās palīdzības pagaidu pasākumus par labu neaizsargātām iedzīvotāju grupām ar ļoti zemiem ienākumiem un darba ņēmējiem, kuriem nav tiesību uz bezdarba pabalstiem. Ir veikti pasākumi attiecībā uz pabalstiem, atbilstības nosacījumiem un papildu pakalpojumiem natūrā. Sociālās aizsardzības sistēmu adekvātuma un seguma uzlabošana ir jāveic tā, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti un taisnīgumu starp paaudzēm.

| (15) | Pēdējos gados ir panākts būtisks progress, taču Covid-19 krīzes ekonomiskās sekas ir radījušas jaunu spiedienu uz finanšu nozari. Sākoties pašreizējai krīzei, eurozonas bankām bija labākas zaudējumu absorbcijas spējas nekā laikā pirms pasaules finanšu krīzes sākuma. Apvienojumā ar monetārās un fiskālās politikas pasākumiem šis aspekts bija iemesls tam, ka, izņemot krīzes sākuma posmu, finansēšanas nosacījumi tirgos nekļuva stingrāki, un nodrošināja kredītu nepārtrauktu izsniegšanu privātajam sektoram. Krīze, visticamāk, radīs turpmāku spiedienu uz banku jau tā zemajiem rentabilitātes līmeņiem un ieņēmumus nenesošajiem aizdevumu rādītājiem. Šīs tendences varētu kavēt kredītu izsniegšanu ekonomikai, lai gan tas ir būtiski atveseļošanai. Lai gūtu panākumus šajā jomā, ir īpaši svarīgi attīstīt sekundārus tirgus ieņēmumu nenesošajiem aizdevumiem, attiecīgā gadījumā efektīvi izvietot valstu aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības un reformēt maksātnespējas regulējumus, vienlaikus risinot strukturālas problēmas zemas rentabilitātes ziņā. Ātri un ievērojamā apmērā veiktie politikas pasākumi ir veicinājuši uzticēšanos un palīdzējuši saglabāt makrofinansiālo stabilitāti. Valsts aizdevumu garantiju shēmas palīdz atbalstīt ekonomikas kreditēšanu, aizsargāt uzņēmumus un mazināt saiknes ar banku nozari, taču tās rada arī iespējamas saistības dalībvalstu budžetiem. Maksātnespējas moratoriju pagarināšana un iecietības pasākumu piemērošana ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem nozīmē sarežģīta līdzsvara panākšanu starp pastāvīga atbalsta nodrošināšanu dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un līdzekļu nepareizas sadales risku, zaudējumu pieaugumu potenciāla bankrota gadījumā un mazāku skaidrību par pamatā esošo kredītkvalitāti. |
| --- | --- |

(15)

Pēdējos gados ir panākts būtisks progress, taču Covid-19 krīzes ekonomiskās sekas ir radījušas jaunu spiedienu uz finanšu nozari. Sākoties pašreizējai krīzei, eurozonas bankām bija labākas zaudējumu absorbcijas spējas nekā laikā pirms pasaules finanšu krīzes sākuma. Apvienojumā ar monetārās un fiskālās politikas pasākumiem šis aspekts bija iemesls tam, ka, izņemot krīzes sākuma posmu, finansēšanas nosacījumi tirgos nekļuva stingrāki, un nodrošināja kredītu nepārtrauktu izsniegšanu privātajam sektoram. Krīze, visticamāk, radīs turpmāku spiedienu uz banku jau tā zemajiem rentabilitātes līmeņiem un ieņēmumus nenesošajiem aizdevumu rādītājiem. Šīs tendences varētu kavēt kredītu izsniegšanu ekonomikai, lai gan tas ir būtiski atveseļošanai. Lai gūtu panākumus šajā jomā, ir īpaši svarīgi attīstīt sekundārus tirgus ieņēmumu nenesošajiem aizdevumiem, attiecīgā gadījumā efektīvi izvietot valstu aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības un reformēt maksātnespējas regulējumus, vienlaikus risinot strukturālas problēmas zemas rentabilitātes ziņā. Ātri un ievērojamā apmērā veiktie politikas pasākumi ir veicinājuši uzticēšanos un palīdzējuši saglabāt makrofinansiālo stabilitāti. Valsts aizdevumu garantiju shēmas palīdz atbalstīt ekonomikas kreditēšanu, aizsargāt uzņēmumus un mazināt saiknes ar banku nozari, taču tās rada arī iespējamas saistības dalībvalstu budžetiem. Maksātnespējas moratoriju pagarināšana un iecietības pasākumu piemērošana ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem nozīmē sarežģīta līdzsvara panākšanu starp pastāvīga atbalsta nodrošināšanu dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un līdzekļu nepareizas sadales risku, zaudējumu pieaugumu potenciāla bankrota gadījumā un mazāku skaidrību par pamatā esošo kredītkvalitāti.

| (16) | Vēl aizvien ir svarīgi pabeigt EMS struktūras izveidi. Atlikušo trūkumu novēršana varētu vēl vairāk palielināt eurozonas stabilitāti un noturību, un tā attiecīgi stiprinātu euro starptautisko nozīmi, kas pēdējos gados kopumā ir saglabājusies stabila. Turpmākajos pasākumos būtu jāņem vērā atziņas, kas gūtas Eiropas visaptverošajā ekonomikas politikas reakcijā uz Covid-19 krīzi. Next Generation EU instrumentam ir ne tikai īstermiņa stabilizācijas ietekme un loma atveseļošanas atbalstīšanā, bet tas var ietekmēt EMS arī ilgtermiņā, stimulējot izaugsmi veicinošus ieguldījumus un strukturālās reformas un palielinot eurozonas noturību pret turpmākiem satricinājumiem. Euro valūtā emitēto parādzīmju, tostarp zaļo un sociālo obligāciju, liela apmēra emisija palielinās dziļumu un likviditāti augstas kvalitātes euro valūtā emitētu parāda vērtspapīru tirgū un var palīdzēt stiprināt euro starptautisko nozīmi. Tomēr ekonomiskajā un monetārajā savienībā vēl aizvien trūkst tādu svarīgu elementu kā, piemēram, pabeigta banku savienība un padziļināta kapitāla tirgu savienība. Banku savienības stiprināšanai joprojām ir izšķiroša nozīme. Tas prasa nekavējoties un ar vienādu vērienu, pamatojoties uz konsensu, turpināt darbu pie visiem elementiem, tostarp tiem, kas apspriesti augsta līmeņa darba grupā Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas jautājumos. Eiropas uzraudzības mehānisma reformu paketes turpmāka īstenošana un – ņemot vērā gūto progresu riska samazināšanā un turpmākos pasākumus, kas izklāstīti Eurogrupas 2020. gada 30. novembra paziņojumā, – virzība uz vienotā noregulējuma fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 806/2014 (10), kopīgā atbalsta mehānisma stāšanos spēkā līdz 2022. gada sākumam, ir vēl viens svarīgs solis ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu un EMS stiprināšanu. Vajadzētu turpināt meklēt risinājumus, kā novērst ierobežojumus pašreizējā struktūrā, kurā tiek paredzēta likviditātes nodrošināšana noregulējumā. Kā apliecināts jaunajā, 2020. gada septembrī pieņemtajā rīcības plānā, kapitāla tirgu savienības padziļināšana ir viena no galvenajām prioritātēm. Spēcīga un noturīga EMS būs svarīga arī tādēļ, lai stiprinātu euro starptautisko nozīmi un nodrošinātu Savienības ekonomisko un finansiālo autonomiju, kā izklāstīts Komisijas 2021. gada 19. janvāra paziņojumā “Eiropas ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību”, vienlaikus pilnībā respektējot Savienības iekšējo tirgu un turpinot rīkoties atklātā un pārredzamā veidā attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, |
| --- | --- |

(16)

Vēl aizvien ir svarīgi pabeigt EMS struktūras izveidi. Atlikušo trūkumu novēršana varētu vēl vairāk palielināt eurozonas stabilitāti un noturību, un tā attiecīgi stiprinātu euro starptautisko nozīmi, kas pēdējos gados kopumā ir saglabājusies stabila. Turpmākajos pasākumos būtu jāņem vērā atziņas, kas gūtas Eiropas visaptverošajā ekonomikas politikas reakcijā uz Covid-19 krīzi. Next Generation EU instrumentam ir ne tikai īstermiņa stabilizācijas ietekme un loma atveseļošanas atbalstīšanā, bet tas var ietekmēt EMS arī ilgtermiņā, stimulējot izaugsmi veicinošus ieguldījumus un strukturālās reformas un palielinot eurozonas noturību pret turpmākiem satricinājumiem. Euro valūtā emitēto parādzīmju, tostarp zaļo un sociālo obligāciju, liela apmēra emisija palielinās dziļumu un likviditāti augstas kvalitātes euro valūtā emitētu parāda vērtspapīru tirgū un var palīdzēt stiprināt euro starptautisko nozīmi. Tomēr ekonomiskajā un monetārajā savienībā vēl aizvien trūkst tādu svarīgu elementu kā, piemēram, pabeigta banku savienība un padziļināta kapitāla tirgu savienība. Banku savienības stiprināšanai joprojām ir izšķiroša nozīme. Tas prasa nekavējoties un ar vienādu vērienu, pamatojoties uz konsensu, turpināt darbu pie visiem elementiem, tostarp tiem, kas apspriesti augsta līmeņa darba grupā Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas jautājumos. Eiropas uzraudzības mehānisma reformu paketes turpmāka īstenošana un – ņemot vērā gūto progresu riska samazināšanā un turpmākos pasākumus, kas izklāstīti Eurogrupas 2020. gada 30. novembra paziņojumā, – virzība uz vienotā noregulējuma fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 806/2014 (10), kopīgā atbalsta mehānisma stāšanos spēkā līdz 2022. gada sākumam, ir vēl viens svarīgs solis ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu un EMS stiprināšanu. Vajadzētu turpināt meklēt risinājumus, kā novērst ierobežojumus pašreizējā struktūrā, kurā tiek paredzēta likviditātes nodrošināšana noregulējumā. Kā apliecināts jaunajā, 2020. gada septembrī pieņemtajā rīcības plānā, kapitāla tirgu savienības padziļināšana ir viena no galvenajām prioritātēm. Spēcīga un noturīga EMS būs svarīga arī tādēļ, lai stiprinātu euro starptautisko nozīmi un nodrošinātu Savienības ekonomisko un finansiālo autonomiju, kā izklāstīts Komisijas 2021. gada 19. janvāra paziņojumā “Eiropas ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību”, vienlaikus pilnībā respektējot Savienības iekšējo tirgu un turpinot rīkoties atklātā un pārredzamā veidā attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces,

AR ŠO IESAKA eurozonas dalībvalstīm individuāli, tostarp ar savu atveseļošanas un noturības plānu palīdzību, un kolektīvi Eurogrupas ietvaros 2021. un 2022. gadā veikt turpmāk minētos pasākumus.

| 1) | Nodrošināt tādu politisku nostāju, ar kuru tiek atbalstīta atveseļošana no Covid-19 krīzes. Tā kā ārkārtas situācija veselības jomā turpinās, pieņemt tādu fiskālo politiku, kas arī visā 2021. gadā turpina būt stimulējoša visās eurozonas dalībvalstīs. Pieņemt tādus politikas pasākumus, kas ir pielāgoti katras valsts konkrētajiem apstākļiem un kas ir savlaicīgi, pagaidu un mērķtiecīgi pasākumi. Turpināt koordinēt darbības, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, spēcinātu ekonomiku un atbalstītu ilgtspējīgu atveseļošanu. Tad, kad epidemioloģiskie un ekonomiskie apstākļi to ļaus, pakāpeniski izbeigt ārkārtas pasākumus, vienlaikus apkarojot krīzes ietekmi uz sociālo jomu un darba tirgu. Turpināt īstenot tādu fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot ieguldījumus. Veikt reformas, ar kurām stiprina veselības aprūpes un sociālās aizsardzības sistēmu tvērumu, adekvātumu un ilgtspēju attiecībā uz visiem. Veltīt īpašu uzmanību budžeta pasākumu kvalitātei. Uzlabot publiskā iepirkuma sistēmas un publisko finanšu pārvaldību, tostarp jo īpaši ieguldījumu sistēmas un zaļās budžeta plānošanas instrumentu izmantošanu. Veikt izdevumu pārskatīšanu, lai publiskos izdevumus labāk koncentrētu uz atveseļošanas un noturības vajadzībām. |
| --- | --- |

1)

Nodrošināt tādu politisku nostāju, ar kuru tiek atbalstīta atveseļošana no Covid-19 krīzes. Tā kā ārkārtas situācija veselības jomā turpinās, pieņemt tādu fiskālo politiku, kas arī visā 2021. gadā turpina būt stimulējoša visās eurozonas dalībvalstīs. Pieņemt tādus politikas pasākumus, kas ir pielāgoti katras valsts konkrētajiem apstākļiem un kas ir savlaicīgi, pagaidu un mērķtiecīgi pasākumi. Turpināt koordinēt darbības, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, spēcinātu ekonomiku un atbalstītu ilgtspējīgu atveseļošanu. Tad, kad epidemioloģiskie un ekonomiskie apstākļi to ļaus, pakāpeniski izbeigt ārkārtas pasākumus, vienlaikus apkarojot krīzes ietekmi uz sociālo jomu un darba tirgu. Turpināt īstenot tādu fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot ieguldījumus. Veikt reformas, ar kurām stiprina veselības aprūpes un sociālās aizsardzības sistēmu tvērumu, adekvātumu un ilgtspēju attiecībā uz visiem. Veltīt īpašu uzmanību budžeta pasākumu kvalitātei. Uzlabot publiskā iepirkuma sistēmas un publisko finanšu pārvaldību, tostarp jo īpaši ieguldījumu sistēmas un zaļās budžeta plānošanas instrumentu izmantošanu. Veikt izdevumu pārskatīšanu, lai publiskos izdevumus labāk koncentrētu uz atveseļošanas un noturības vajadzībām.

| 2) | Vēl vairāk uzlabot konverģenci, noturību un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Mazināt turpmāku atšķirību risku un uzlabot ekonomisko un sociālo noturību eurozonā, turpinot risināt strukturālas problēmas, īstenojot reformas, ar kurām stiprina ražīgumu un nodarbinātību, nodrošina resursu raitu pārdali un uzlabo tirgu un publiskās pārvaldes darbību, palielinot publisko ieguldījumu apmēru un veicinot privātos ieguldījumus, lai atbalstītu taisnīgu un iekļaujošu atveseļošanu saskaņā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Vēl vairāk integrēt preču un pakalpojumu vienoto tirgu, tostarp digitālo vienoto tirgu, atceļot nevajadzīgus ierobežojumus, uzlabojot tirgus uzraudzību un garantējot, ka ir pieejamas pietiekamas administratīvās spējas. Nodrošināt efektīvu aktīva darba tirgus politiku un atbalstīt profesionālas pārmaiņas, jo īpaši virzībā uz zaļo un digitālo ekonomiku. Veicināt taisnīgus darba apstākļus, novērst darba tirgus segmentāciju un stiprināt iekļaušanu. Nodrošināt sociālo partneru efektīvu iesaisti politikas veidošanā un stiprināt sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunas. Stiprināt iekļaujošas izglītības un mācību sistēmas un ieguldījumu prasmēs, novēršot prasmju trūkumu. Turpināt darbu Padomes ietvaros, lai ESAO iekļaujošajā satvarā par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu rastu globālu uz konsensu balstītu risinājumu, kā novērst nodokļu problēmas, kas rodas no ekonomikas digitalizācijas, – cerot, ka vienošanās minētajā forumā tiks panākta līdz 2021. gada vidum. Iesaistīties attiecīgajā sagatavošanas darbā par turpmāko virzību, lai risinātu minētās digitālās ekonomikas nodokļu problēmas, tostarp, ja līdz 2021. gada vidum netiks panākts starptautisks konsenss. Panākt vēl lielāku progresu, lai apkarotu agresīvu nodokļu plānošanu, samazinātu nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās un atbalstītu pāreju uz oglekļa cenu noteikšanu un vides nodokļiem. |
| --- | --- |

2)

Vēl vairāk uzlabot konverģenci, noturību un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Mazināt turpmāku atšķirību risku un uzlabot ekonomisko un sociālo noturību eurozonā, turpinot risināt strukturālas problēmas, īstenojot reformas, ar kurām stiprina ražīgumu un nodarbinātību, nodrošina resursu raitu pārdali un uzlabo tirgu un publiskās pārvaldes darbību, palielinot publisko ieguldījumu apmēru un veicinot privātos ieguldījumus, lai atbalstītu taisnīgu un iekļaujošu atveseļošanu saskaņā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Vēl vairāk integrēt preču un pakalpojumu vienoto tirgu, tostarp digitālo vienoto tirgu, atceļot nevajadzīgus ierobežojumus, uzlabojot tirgus uzraudzību un garantējot, ka ir pieejamas pietiekamas administratīvās spējas. Nodrošināt efektīvu aktīva darba tirgus politiku un atbalstīt profesionālas pārmaiņas, jo īpaši virzībā uz zaļo un digitālo ekonomiku. Veicināt taisnīgus darba apstākļus, novērst darba tirgus segmentāciju un stiprināt iekļaušanu. Nodrošināt sociālo partneru efektīvu iesaisti politikas veidošanā un stiprināt sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunas. Stiprināt iekļaujošas izglītības un mācību sistēmas un ieguldījumu prasmēs, novēršot prasmju trūkumu. Turpināt darbu Padomes ietvaros, lai ESAO iekļaujošajā satvarā par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu rastu globālu uz konsensu balstītu risinājumu, kā novērst nodokļu problēmas, kas rodas no ekonomikas digitalizācijas, – cerot, ka vienošanās minētajā forumā tiks panākta līdz 2021. gada vidum. Iesaistīties attiecīgajā sagatavošanas darbā par turpmāko virzību, lai risinātu minētās digitālās ekonomikas nodokļu problēmas, tostarp, ja līdz 2021. gada vidum netiks panākts starptautisks konsenss. Panākt vēl lielāku progresu, lai apkarotu agresīvu nodokļu plānošanu, samazinātu nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās un atbalstītu pāreju uz oglekļa cenu noteikšanu un vides nodokļiem.

| 3) | Stiprināt valstu institucionālo sistēmu. Īstenot un paātrināt reformas, kuru mērķis ir novērst šķēršļus ieguldījumiem un nodrošināt Savienības līdzekļu, tostarp ar Atveseļošanas un noturības mehānisma palīdzību, efektīvu un savlaicīgu izmantošanu. Stiprināt valsts pārvaldes, tostarp tiesu iestāžu un veselības aprūpes sistēmu, kā arī valsts nodarbinātības dienestu efektivitāti un digitalizāciju. Samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem un uzlabot uzņēmējdarbības vidi. Turpināt uzlabot regulējumus krāpšanas un korupcijas apkarošanai un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai. Veicināt konkrētas darbības, lai palielinātu maksātnespējas regulējumu efektivitāti, lietderību un samērīgumu, apzinātu ieņēmumus nenesošus riska darījumus un nodrošinātu efektīvu kapitāla sadali. |
| --- | --- |

3)

Stiprināt valstu institucionālo sistēmu. Īstenot un paātrināt reformas, kuru mērķis ir novērst šķēršļus ieguldījumiem un nodrošināt Savienības līdzekļu, tostarp ar Atveseļošanas un noturības mehānisma palīdzību, efektīvu un savlaicīgu izmantošanu. Stiprināt valsts pārvaldes, tostarp tiesu iestāžu un veselības aprūpes sistēmu, kā arī valsts nodarbinātības dienestu efektivitāti un digitalizāciju. Samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem un uzlabot uzņēmējdarbības vidi. Turpināt uzlabot regulējumus krāpšanas un korupcijas apkarošanai un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai. Veicināt konkrētas darbības, lai palielinātu maksātnespējas regulējumu efektivitāti, lietderību un samērīgumu, apzinātu ieņēmumus nenesošus riska darījumus un nodrošinātu efektīvu kapitāla sadali.

| 4) | Nodrošināt makrofinansiālo stabilitāti. Saglabāt ekonomikas kredīta kanālus un pasākumus dzīvotspējīgu uzņēmumu atbalstam tik ilgi, cik tas nepieciešams vēl nepieredzētās Covid-19 krīzes izraisītajā ārkārtas situācijā. Uzturēt stabilas banku sektora bilances, tostarp turpinot novērst ieņēmumus nenesošu aizdevumu problēmu, kas cita starpā ir panākams, attīstot ieņēmumus nenesošu aizdevumu sekundāros tirgus. |
| --- | --- |

4)

Nodrošināt makrofinansiālo stabilitāti. Saglabāt ekonomikas kredīta kanālus un pasākumus dzīvotspējīgu uzņēmumu atbalstam tik ilgi, cik tas nepieciešams vēl nepieredzētās Covid-19 krīzes izraisītajā ārkārtas situācijā. Uzturēt stabilas banku sektora bilances, tostarp turpinot novērst ieņēmumus nenesošu aizdevumu problēmu, kas cita starpā ir panākams, attīstot ieņēmumus nenesošu aizdevumu sekundāros tirgus.

| 5) | Pabeigt EMS izveidi un stiprināt euro starptautisko nozīmi. Panākt progresu EMS padziļināšanā, lai palielinātu eurozonas noturību, pabeidzot banku savienības izveidi, nekavējoties un ar vienādu vērienu turpinot strādāt pie visiem elementiem, tostarp tiem, kas apspriesti augsta līmeņa darba grupā Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas jautājumos, un padziļinot kapitāla tirgu savienību, kā arī atbalstot iniciatīvas, ar kurām īsteno politiku tādās jomās kā digitālās finanšu darbības, mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumi un ilgtspējīgs finansējums. Turpināt meklēt risinājumus, lai novērstu ierobežojumus pašreizējā struktūrā, kādā tiek paredzēta likviditātes nodrošināšana noregulējumā, un stiprināt Savienības regulatīvo un uzraudzības sistēmu, arī nodrošinot, lai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu uzraudzība un izpilde būtu konsekventa un efektīva. |
| --- | --- |

5)

Pabeigt EMS izveidi un stiprināt euro starptautisko nozīmi. Panākt progresu EMS padziļināšanā, lai palielinātu eurozonas noturību, pabeidzot banku savienības izveidi, nekavējoties un ar vienādu vērienu turpinot strādāt pie visiem elementiem, tostarp tiem, kas apspriesti augsta līmeņa darba grupā Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas jautājumos, un padziļinot kapitāla tirgu savienību, kā arī atbalstot iniciatīvas, ar kurām īsteno politiku tādās jomās kā digitālās finanšu darbības, mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumi un ilgtspējīgs finansējums. Turpināt meklēt risinājumus, lai novērstu ierobežojumus pašreizējā struktūrā, kādā tiek paredzēta likviditātes nodrošināšana noregulējumā, un stiprināt Savienības regulatīvo un uzraudzības sistēmu, arī nodrošinot, lai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu uzraudzība un izpilde būtu konsekventa un efektīva.

Turpmākajos pasākumos EMS padziļināšanā būtu jāņem vērā atziņas, kas gūtas Savienības visaptverošajā ekonomikas politikas reakcijā uz Covid-19 krīzi. Progress EMS padziļināšanā, ko panāk, pilnībā ievērojot Savienības iekšējo tirgu un atklātā un pārredzamā veidā attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, palīdzēs stiprināt euro starptautisko nozīmi un veicinās Savienības ekonomiskās intereses globālā mērogā.

Briselē, 2021. gada 13 jūlijā.

Padomes vārdā –

finanšu ministrs

Andrej ŠIRCELJ

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/440 (2020. gada 24. marts) par pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes pagaidu programmu (ECB/2020/17) (OV L 91, 25.3.2020., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/948 (2016. gada 1. jūnijs) par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2016/16) (OV L 157, 15.6.2016., 28. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (2019. gada 20. jūnijs) par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, parādsaistību dzēšanu un diskvalifikāciju un ar pārstrukturēšanu, maksātnespēju un parādsaistību dzēšanu saistīto procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 (Direktīva par pārstrukturēšanu un maksātnespēju) (OV L 172, 26.6.2019., 18. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

10

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/8

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 14. jūlijs

(2021/C 283/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1812 |
| JPY | Japānas jena | 130,30 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4376 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85158 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2050 |
| CHF | Šveices franks | 1,0840 |
| ISK | Islandes krona | 146,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,3320 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,646 |
| HUF | Ungārijas forints | 358,08 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5736 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9287 |
| TRY | Turcijas lira | 10,1485 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5817 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4732 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,1742 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6819 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5990 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 355,24 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,2975 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,6268 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4928 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 107,91 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9616 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,365 |
| RUB | Krievijas rublis | 87,4789 |
| THB | Taizemes bāts | 38,525 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,0591 |
| MXN | Meksikas peso | 23,5734 |
| INR | Indijas rūpija | 87,9885 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1812

JPY

Japānas jena

130,30

DKK

Dānijas krona

7,4376

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85158

SEK

Zviedrijas krona

10,2050

CHF

Šveices franks

1,0840

ISK

Islandes krona

146,30

NOK

Norvēģijas krona

10,3320

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,646

HUF

Ungārijas forints

358,08

PLN

Polijas zlots

4,5736

RON

Rumānijas leja

4,9287

TRY

Turcijas lira

10,1485

AUD

Austrālijas dolārs

1,5817

CAD

Kanādas dolārs

1,4732

HKD

Hongkongas dolārs

9,1742

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6819

SGD

Singapūras dolārs

1,5990

KRW

Dienvidkorejas vona

1 355,24

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,2975

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,6268

HRK

Horvātijas kuna

7,4928

IDR

Indonēzijas rūpija

17 107,91

MYR

Malaizijas ringits

4,9616

PHP

Filipīnu peso

59,365

RUB

Krievijas rublis

87,4789

THB

Taizemes bāts

38,525

BRL

Brazīlijas reāls

6,0591

MXN

Meksikas peso

23,5734

INR

Indijas rūpija

87,9885

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/9

---

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un informācija par saistītām darbībām, kas paredzētas Eiropas Pētniecības padomes 2022. gada darba programmā, kuru īsteno saskaņā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (2021.–2027. gads)

(2021/C 283/03)

Ar šo informējam par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un saistītām darbībām, kas paredzētas Eiropas Pētniecības padomes 2022. gada darba programmā, kuru īsteno saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (Padomes 2021. gada 12. maija Lēmums (ES) 2021/764, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” 2021.–2027. gadam) un saskaņā ar Komisijas 2021. gada 12. maija Lēmumu 2021/C 234 I/03 par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Eiropas Pētniecības padomes nodibināšanu un Lēmuma C(2013) 8915 atcelšanu.

Komisija EPP 2022. gada darba programmu ir pieņēmusi ar 2021. gada 14. jūlija Lēmumu C(2021) 4860.

Aicinām iesniegt priekšlikumus attiecībā uz minētajiem uzaicinājumiem.

EPP 2022. gada darba programma, tās termiņi un budžets, informācija par uzaicinājumu kārtību un saistītām darbībām un norādījumi iesniedzējiem par priekšlikumu iesniegšanu ir pieejami Finansējuma un iepirkumu portālā: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/10

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 283/04)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Mirova-Eurofideme 4 (“MEF 4”, Francija), ko pārvalda uzņēmums Mirova (Francija) un pilnībā kontrolē uzņēmums BPCE (Francija), |
| --- | --- |

—

Mirova-Eurofideme 4 (“MEF 4”, Francija), ko pārvalda uzņēmums Mirova (Francija) un pilnībā kontrolē uzņēmums BPCE (Francija),

| — | Caisse des Dépôts et Consignations (“CDC”, Francija), |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et Consignations (“CDC”, Francija),

| — | 3i EOPF France Topc S.à.r.l (“3i EOPF Topco”, Luksemburga), ko kontrolē 3i Group plc (“3i”, Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

3i EOPF France Topc S.à.r.l (“3i EOPF Topco”, Luksemburga), ko kontrolē 3i Group plc (“3i”, Apvienotā Karaliste),

| — | NeoT Green Mobility (“NGM”, Francija), ko kontrolē uzņēmumi Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance un CDC. |
| --- | --- |

—

NeoT Green Mobility (“NGM”, Francija), ko kontrolē uzņēmumi Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance un CDC.

Uzņēmumi 3i EOPF Topco, MEF 4 un CDC Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu NGM.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | MEF 4 ir Francijas uzņēmums, ko pārvalda Mirova – pārvaldības uzņēmums Francijā, kuru pilnībā kontrolē BPCE un kura finansēšanas un ieguldījumu darbības Mirova ietvaros ir vērstas uz ilgtspējīgas attīstības risinājumiem tādās jomās kā mobilitāte, enerģētika, ēkas un pilsētas, patēriņš, resursi, veselība, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un finanses. BPCE darbojas banku un apdrošināšanas nozarē, |
| --- | --- |

—

MEF 4 ir Francijas uzņēmums, ko pārvalda Mirova – pārvaldības uzņēmums Francijā, kuru pilnībā kontrolē BPCE un kura finansēšanas un ieguldījumu darbības Mirova ietvaros ir vērstas uz ilgtspējīgas attīstības risinājumiem tādās jomās kā mobilitāte, enerģētika, ēkas un pilsētas, patēriņš, resursi, veselība, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un finanses. BPCE darbojas banku un apdrošināšanas nozarē,

| — | CDC ir Francijas valstij piederoša finanšu iestāde ar īpašu juridisko statusu, uz kuru attiecas Monetārā un finanšu kodeksa L.518–2. pants un kura darbojas sabiedrības interesēs, lai atbalstītu valsts un pašvaldību īstenoto politiku; ar savu meitasuzņēmumu starpniecību tā veic darbības, kas ir atvērtas konkurencei šādās jomās: i) vide un enerģētika, ii) mājokļi un nekustamais īpašums, iii) ieguldījumi un kapitālieguldījumi un iv) pakalpojumi (pasažieru transports, infrastruktūras inženierija, slēpošanas kūrortu un atpūtas vietu pārvaldība, pasta pakalpojumi, banku pakalpojumi un apdrošināšana), |
| --- | --- |

—

CDC ir Francijas valstij piederoša finanšu iestāde ar īpašu juridisko statusu, uz kuru attiecas Monetārā un finanšu kodeksa L.518–2. pants un kura darbojas sabiedrības interesēs, lai atbalstītu valsts un pašvaldību īstenoto politiku; ar savu meitasuzņēmumu starpniecību tā veic darbības, kas ir atvērtas konkurencei šādās jomās: i) vide un enerģētika, ii) mājokļi un nekustamais īpašums, iii) ieguldījumi un kapitālieguldījumi un iv) pakalpojumi (pasažieru transports, infrastruktūras inženierija, slēpošanas kūrortu un atpūtas vietu pārvaldība, pasta pakalpojumi, banku pakalpojumi un apdrošināšana),

| — | 3i EOPF Topco ir Luksemburgas uzņēmums, ko pilnībā kontrolē 3i – ieguldījumu pārvaldības sabiedrība, kuras akcijas tiek kotētas Londonas biržā (FTSE 100) un kura koncentrējas uz infrastruktūras un privātkapitāla aktīvu pārvaldību Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā, |
| --- | --- |

—

3i EOPF Topco ir Luksemburgas uzņēmums, ko pilnībā kontrolē 3i – ieguldījumu pārvaldības sabiedrība, kuras akcijas tiek kotētas Londonas biržā (FTSE 100) un kura koncentrējas uz infrastruktūras un privātkapitāla aktīvu pārvaldību Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā,

| — | NGM ir Francijas uzņēmums, kas galvenokārt Francijā izstrādā, finansē un pārvalda elektromobilitātes projektus. |
| --- | --- |

—

NGM ir Francijas uzņēmums, kas galvenokārt Francijā izstrādā, finansē un pārvalda elektromobilitātes projektus.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/12

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 283/05)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA”

ES Nr.: PGI-HU-02493 – 2019. gada 8. martā.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Fertőd vidéki sárgarépa”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Ungārija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts, uz kuru attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Fertőd vidéki sárgarépa” ir Daucus carota L. sugas burkāni. Izmantojamās šķirnes ir “Fertődi vörös”, kā arī Nantes tipa burkāni “Napa” un “Napoli”.

“Fertőd vidéki sárgarépa” burkāni, ko laiž tirgū, ir cilindriskas/koniskas formas, garumā no 150 līdz 250 mm, ar diametru no 15 līdz 40 mm un sver no 50 līdz 150 g, bez sānsaknēm vai saknes galotnes pagarinājuma. Saknes pamatdaļa ir spilgti sarkana, gara un gluda, bez jebkādiem atzariem vai plaisām. “Fertőd vidéki sárgarépa” izceļas ar saldenu garšu. No citiem burkāniem “Fertőd vidéki sárgarépa” atšķiras ar to, ka tie ir sarkanāki un saldāki, ar izteiktu garšu, turklāt gari, gludi un nesazaroti.

“Fertőd vidéki sárgarépa” ir šādas ķīmiskās īpašības:

| — | cukuru saturs: vismaz 5 mg uz 100 g svaiga produkta; |
| --- | --- |

—

cukuru saturs: vismaz 5 mg uz 100 g svaiga produkta;

| — | kalcija saturs: vismaz 40 mg uz 100 g svaiga produkta; |
| --- | --- |

—

kalcija saturs: vismaz 40 mg uz 100 g svaiga produkta;

| — | fosfora saturs: vismaz 30 mg uz 100 g svaiga produkta. |
| --- | --- |

—

fosfora saturs: vismaz 30 mg uz 100 g svaiga produkta.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

| | — |
| --- | --- |

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Burkānus “Fertőd vidéki sárgarépa” audzē un to ražu novāc tikai 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

| | — |
| --- | --- |

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

| | — |
| --- | --- |

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals ir Ģēras-Mošonas-Šopronas meģē, kas atrodas Ungārijas Rietumaizdonavas reģionā, Hegykő un Fertőhomok ciematu administratīvajās robežās, teritorijā uz ziemeļiem no galvenā ceļa, kas ved cauri šiem ciematiem, un uz dienvidiem no Fertē ezera.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Starp produktu un ģeogrāfisko apgabalu esošās saiknes pamatā ir produkta kvalitāte.

Burkāni, ko audzē Fertē ezera apkaimē, ir labi pazīstami un iecienīti jau aptuveni 200 gadus. No citur Ungārijā audzētiem burkāniem “Fertőd vidéki sárgarépa” atšķiras ar to, ka tie ir sarkanāki un saldāki, ar izteiktu garšu, turklāt gari, gludi un nesazaroti. Šīs īpašības veidojušās apgabala augsnes un Fertē ezera apkaimes un Alpu pakājes klimata ietekmē. Kopš veikti plūdu kontroles pasākumi, nosusinātās ezera gultnes irdenajā, dziļajā, svaigajā augsnē sakņu dārzeņi var veidot dziļas, gludas un nesazarotas saknes.

Hegykő un Fertőhomok ciemati pieguļ Fertē ezeram, un šai apkaimei raksturīgs neviendabīgs (mozaīkveida) augšņu izkārtojums, tajā dominē aluviālas augsnes ar izteikti kārtainu profilu, daudzveidīgu mehānisko sastāvu, augstu CaCO3 saturu, turklāt tās ir sārmainas vai dažos gadījumos ļoti sārmainas.

Fertē ezera baseina augsnes vienmēr veidojušās dabiskas ūdens kustības rezultātā. Kad Fertē ezerā ir augsts ūdens līmenis vai ilgstoši pūš ziemeļu vēji, ezera ūdeņi bieži applūdina zemākos apvidus un applūdušajā zemē ienes izšķīdušos sāļus un suspendētās smilšu, aleirīta un māla daļiņas. Galvenie faktori, kas ietekmē augsnes veidošanos apgabalā, ir nogulu uzkrāšanās un izgulsnēšanās, pļavu augšņu veidošanās, sāļu uzkrāšanās augsnē un tās sasāļošanās. Šīs augsnes parasti ir iepelēkas un satur nogulas un rupjās smiltis, kas nāk no ezera dibena. Tās ir viegli apstrādājamas, turklāt tām ir laba ūdens bilance, tāpēc tās ir piemērotas sakņu dārzeņu, piemēram, burkānu “Fertőd vidéki sárgarépa”, audzēšanai.

Augstāks kalcija un fosfora saturs burkānu saknēs ir saistīts ar galvenajiem faktoriem, kas ietekmē augsnes veidošanos Fertē ezera apkaimē, t. i., nogulu uzkrāšanos un izgulsnēšanos, pļavu augšņu veidošanos, sāļu uzkrāšanos augsnē un tās sasāļošanos.

Arī vietējie klimatiskie apstākļi ir labvēlīgi burkānu “Fertőd vidéki sárgarépa” audzēšanai, jo šis apgabals ir Ungārijas vēsākais un mitrākais līdzenums. Nokrišņi visā veģetācijas periodā ir vienmērīgi, un tas ir ideāli piemēroti “Fertőd vidéki sárgarépa” attīstībai. Nokrišņu daudzums, kas reģionā ir 650–700 mm gadā, nodrošina vienmērīgi augsto mitruma līmeni, kāds vajadzīgs burkānu dīgšanas laikā un saknes veidošanās periodā. Pateicoties augsnes mitruma saturam un ūdens līmenim milzīgajā Fertē ezerā, kas atrodas aptuveni 1 200–1 500 m attālumā un valdošo ziemeļu un ziemeļrietumu vēju ietekmē nodrošina vajadzīgo mitrumu, ražas parasti ir līdzsvarotas.

Vidējā gaisa temperatūra janvārī ir –2 °C un jūlijā +22 °C, bet gada vidējā gaisa temperatūra ir aptuveni +10 °C. Vasaras zemākā temperatūra “Fertőd vidéki sárgarépa” ir labi piemērota, jo vislabāk šie burkāni aug aptuveni 16 °C temperatūrā. Karsts laiks veicina lapu augšanu, bet kavē sakņu veidošanos. Mērens karstums turklāt veicina karotīna veidošanos, kas burkāniem “Fertőd vidéki sárgarépa” piešķir krāsu, kura ir organoleptiski nosakāmi sarkanāka nekā citur audzētiem burkāniem (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001).

No pavasara līdz rudenim apgabals ir saules lutināts: tajā ir līdz 2 000 saules spīdēšanas stundu gadā. Brieduma laikā lielais saules spīdēšanas stundu skaits veicina cukuru veidošanos, kas burkāniem piešķir saldo garšu.

Izmantojot vietējo lietpratību, veic skaustsēju: veido 30 cm augstus vagu skaustus, kas, mērot no viduslīnijas, atrodas 75 cm attālumā. Vagas skaustā 1–2 cm dziļumā iesēj 25–30 sēklas uz vienu metru un rindu, izmantojot dubultrindu sistēmu. Sēšanas dziļums ievērojami veicina vienmērīgu sadīgšanu.

Kā doktora disertācijā (2001) pierādīja Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, skaustsēja palīdz veidoties gludām, nesazarotām saknēm.

Gan reģiona vidēji blīvās smagās mālsmilts augsnes, gan tā klimats ir lieliski piemēroti sakņu dārzeņu, piemēram, burkānu “Fertőd vidéki sárgarépa”, audzēšanai. Skaustsējas paņēmiens jau aptuveni 150 gadus ir nodots no paaudzes paaudzē un ir veiksmes atslēga.

“Fertőd vidéki sárgarépa” ir patērētājiem labi zināms, iecienīts un pieprasīts produkts. Tā nozīme ir uzsvērta doktora disertācijā “Gastronomijas loma Ungārijas tūrisma kartē” [A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában], ko 2012. gadā Pēčas Universitātes doktorantūrā sarakstījis Dénes Sándor, kurš burkānus “Fertőd vidéki sárgarépa” savā darbā minējis kā vienu no Rietumaizdonavas reģiona tipiskākajiem vietējiem produktiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/15

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 283/06)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Graves”

PDO-FR-A1012-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 7. maijā.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Oficiālais administratīvi teritoriālo vienību klasifikators

Pašvaldību saraksts ir atjaunināts saskaņā ar 2020. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru.

Šīs redakcionālas izmaiņas ģeogrāfiskā apgabala robežas neietekmē.

Šo izmaiņu dēļ grozīts vienotā dokumenta 6. un 9. punkts.

2.   Noteiktais zemesgabalu apvidus

Pielikumā, kurā uzskaitītas sanāksmes, kurās kompetentā valsts komiteja apstiprināja noteikto zemesgabalu delimitāciju, ir pierakstīts 2021. gada 11. februāra datums.

Šis grozījums izdarīts, lai norādītu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprināja ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala delimitācijas izmaiņas. Zemesgabalu apgabala delimitācija nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Atsauces uz pārbaudes struktūru

Atsauce uz pārbaudes struktūru pārskatīta, lai to saskaņotu ar citu aizsargāto nosaukumu specifikācijām. Šis grozījums ir tikai redakcionāls.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Graves

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīnu apraksts

1.   Nedzirkstošais sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Sarkanvīni iegūti, izmantojot līdzsvarotu vīna vīnogu šķirņu sastāvu, kurā katrai ir sava nozīme: “Cabernet sauvignon N” šķirnes vīnogas ienes aromātu buķeti un attiecīgu struktūru, bet “Merlot N” – smaržu un elastību, ko attiecīgi papildina “Cabernet franc N”, “Petit verdot N”, “Malbec N” un “Carmenère N” šķirnei raksturīgās īpašības. Kad vīni vēl ir jauni, tajos bieži vien attīstās sarkano augļu aromāti, ko pavada garšvielām un grauzdējumiem piemītošas nianses. Šie vīni ir eleganti un strukturēti, izsmalcināti un aromātiski, tie attīstās harmoniski un to buķete tādējādi var iegūt liegas kūpinājumu notis. Atkarībā no vīnogu ražas gada un zemesgabala kulmināciju šie vīni sasniedz 5–10 gadu vecumā.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir vismaz 11 %.

Spirta kopējā tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas ir 13,5 %.

Sarkanvīniem ābolskābā un pienskābā rūgšana ir obligāta.

Ābolskābes saturs nepārsniedz 0,30 gramus uz litru.

Fermentējamo cukuru saturs nepārsniedz 3 gramus uz litru.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru)

2.   Sausais nedzirkstošais baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Baltvīni ir eleganti un pilnmiesīgi. Ja to gatavošanā izmantota “Sémillon B” šķirne, tie parasti attīsta ziedu nianses un savdabīgu dabisku “treknumu”, kas neizslēdz svaigumu. Apvienojumā ar “Sauvignon B”, kas ienes dzīvīgumu un izteiksmīgumu, un “Muscadelle B”, kas dāvā vieglas muskata notis, šie vīni bieži vien iemanto ziedu un citrusaugļu aromāta nianses, ko reizumis pavada svešzemju augļiem vai mentolam piemītošas notis. Dažreiz šos vīnus nogatavina mucās, un pēc nedaudzu gadu izturēšanas šāda nogatavināšana ļauj vairot tiem bagātīgumu un daudzveidīgumu.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir vismaz 10,5 %.

Spirta kopējā tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas ir 13 %.

Fermentējamo cukuru saturs nepārsniedz 4 gramus uz litru.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru) | 13,27 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru)

13,27

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   
  Īpašās vīndarības metodes

1.   Stādījumu biezība un atstatumi

Audzēšanas prakse

Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 5 000 vīnkoku uz hektāru. Rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par 2 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,80 metriem.

2.   Vīnkoka vainaga veidošanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Vīnkokus apgriež ne vēlāk kā izplaukušu lapu stadijā (9. stadijā pēc Lorenca skalas). Vīnkoku vainagus veido saskaņā ar še turpmāk norādītajiem paņēmieniem, uz katra vīnogulāja atstājot ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem:

| — | īsā apgriešana (saukta par “à cots” jeb “augļzaru-”) vai garā apgriešana (saukta par “à astes” jeb “garkoku-”); |
| --- | --- |

—

īsā apgriešana (saukta par “à cots” jeb “augļzaru-”) vai garā apgriešana (saukta par “à astes” jeb “garkoku-”);

| — | divkordonu augļzaru veidā vai četrzaru vēdekļa veidā. |
| --- | --- |

—

divkordonu augļzaru veidā vai četrzaru vēdekļa veidā.

3.   Apūdeņošana

Audzēšanas prakse

Apūdeņošana vīnogulāju veģetācijas periodā var tikt atļauta tikai tad, ja iestājas ilgstošs sausums un ja tas traucē vīnogulāju pareizu fizioloģisko attīstību un vīnogu normālu ienākšanos.

4.   Vīna bagātināšana

Īpašā vīndarības metode

Attiecībā uz sarkanvīniem atļauti ir reduktīvi bagātināšanas paņēmieni, nepārsniedzot 15 % augstu koncentrāciju.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija sarkanvīniem nepārsniedz 13,5 %.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija baltvīniem nepārsniedz 13 %.

5.2.   
  Maksimālais ražas iznākums

Sarkanvīns

65 hl no hektāra

Baltvīns

68 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšanu, vinificēšanu, vīnu gatavošanu un kopšanu veic šādu Žirondas [Gironde] pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz 2020. gada 26. аebruāra oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru): Arbanats, Ayguemorte-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade un daļā no Coimères pašvaldības teritorijas, kas atbilst 2010. gada 5. novembrī saskaņā ar saglabāšanas plāna uzmetumu sertificētā kadastra (pārskatītais plāns 1934. gadam) 1. lapas A sekcijai, sauktai par Herrères.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Carménère N”

“Cot N - Malbec”

“Merlot N”

“Muscadelle B”

“Petit Verdot N”

“Sauvignon B - Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G - Fié gris”

“Sémillon B”

8.   Saiknes apraksts

Ar aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Graves” apzīmētā produkta ģeogrāfiskais apgabals veido aptuveni desmit kilometru platu joslu Garonnas [Garonne] upes kreisajā krastā no Bordo [Bordeaux] ziemeļiem līdz Langonas [Langon] dienvidaustrumiem.

Kā rāda nosaukuma apzīmējums, Graves apgabalu veido akmeņi, oļi, rupjāka vai smalkāka grants, ar smilšmālu un māliem jaukta smilts, kas vietām atrodas uz kaļķakmens cilmieža, bet parasti uz tīras smilts vai cementa smilšakmens ar humusa daļām (alios – dzelzs daļiņu agregētas smiltis), vai māliem. Tas aizņem 43 Žirondas departamenta pašvaldību teritoriju.

Augsnes veidojušās ilgas un sarežģītas ģeoloģiskās vēstures gaitā, kas cieši saistīta ar Garonnas upes izcelšanos, tās gultnes pārmaiņām un kvartāra perioda secīgajiem leduslaikmetiem. Šo periodu laikā kūstošie Pireneju ledāji vagojuši apgabala ielejas un veidojuši klinšainu iežu krājumus, ko upes aizskalojušas līdz Bordo reģiona plašumiem. No šiem secīgajiem sanesu iežiem pāri palikušas tikai atliekas, kas izskatās kā dažādu lielumu un veidu oļainas grants pauguru kores.

Augsnēm, kas veidojušās kopš tā laika, kopēja iezīme ir to lielā caurlaidība, jo tajās ir daudz grants un oļu. Ja arī tās nav vienīgās augsnes, kam piemīt ļoti labas kvalitātes īpašības, kas piemērotas “Graves” vīnu izejvielas ražošanai, tās tomēr veido šo vīnu izcilības pamatu un ir to īstais tēls. Šā apvidus nogāzes, veicinādamas ūdeņu noteci, ir garants nevainojami veselīgai augsnes virskārtai. Šādu drenāžu turklāt pastiprina ievērojams mazu ūdensteču hidroloģiskais tīkls, ko pārsvarā veido Garonnas pietekas. Šajās augsnēs vīnogulājiem tiek nodrošināta ļoti labi regulēta ūdens piegāde.

Vīndārziem šeit ir īpašs un labvēlīgs klimats, jo tos no rietumpuses sliktajiem laikapstākļiem aizsargā priežu mežs, kam ir nozīmīga siltumregulējoša ietekme, bet no liela karstuma un pārlieku mitruma – gaisa kustība un dabiska vēdināšana, ko sniedz Garonnas tuvums, savukārt okeāna tuvums mīkstina pavasara salnas izpausmes. Šā apvidus vīnkopības platības, ko veido lēzenas nogāzes, kuru gaišie un gludie oļi met vīnogās gaismas atspulgus, ainaviski iekļaujas starp upi un priežu mežiem.

Graves novada zemes platībās rodama Bordo reģiona augstvērtīgu baltvīnu un augstvērtīgu sarkanvīnu izcelsme, un vīnkopības prakse, kas tur aizsākusies, pastāv vēl šodien. Attiecīgo šķirņu vīnogulājiem, ko audzē turienes okeāna piekrastes klimata apstākļos, jau kopš XVII un XVIII gadsimta vajadzēja balsta kārtis; vēlāk plaši ieviesa režģus un vainaga apgriešanu strikti noteiktā veidā, lai nodrošinātu pareizu audzējamās ražas sadalījumu un fotosintēzes norisei pietiekami lielu lapotnes virsmu, tādējādi panākot, ka vīnogas sasniedz optimālu gatavības pakāpi.

Ievērojot ierastos paņēmienus, kas jau ierakstīti 1937. gada 4. marta dekrētā, ar ko definē kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Graves”, zemesgabalu apvidū, kas noteikts vīnogu ražas ievākšanai, zemesgabalus, kam raksturīga dabiski veselīga vide, klasificē vai nu pēc to drenāžas kvalitātes, vai pēc to izvietojuma uz kores vai uz nogāzes. No noteiktā apgabala izslēgtas tādas platības, kuras ģeogrāfiskā un topogrāfiskā stāvokļa dēļ, ko veido attālinājums no Garonnas vai atrašanās meža ieskāvumā (kas kavē auksto gaisa masu kustību), apdraud pavasara salnas.

Precīzi norobežotie zemesgabali ļauj optimāli izpausties labajām īpašībām, kādas piemīt vietējām šķirnēm, kas vēstures gaitā selekcionētas tādēļ, ka no tām iegūtie vīni apveltīti ar tādām lieliskām spējām uzglabāšanas un izturēšanas ziņā, kurām ir noteikta saistība ar šo produktu pārvadāšanu uz ļoti attāliem galapunktiem.

Lai arī šā nosaukuma produkta audzēšanai izmantojamās augsnes ir oļainas, siltas un mazauglīgas, tās tomēr nodrošina “Cabernet sauvignon N” un “Merlot N” šķirnes vīnogām optimālu ienākšanos, ko veicina arī siltumregulācija, kuru nodrošina Garonnas upes tuvums. Šādi iegūtajiem vīniem ir laba struktūra, un tos attiecīgi kopj tā, kā tas vajadzīgs to beidzamajai nogatavināšanai un labāko īpašību izpausmei, pirms tos laiž tirgū piedāvāšanai patērētājiem.

Smilšainākas augsnes vai augsnes ar māla cilmiezi labāk piemērotas ir šā nosaukuma baltvīnu ražošanai no “Sauvignon B” un “Sémillon B” šķirnes vīnogām, kas piešķir šiem vīniem svaigumu apvienojumā ar tiem piemītošo izsmalcinātību un ziedu un augļu niansēm.

Lai nodrošinātu pienācīgu ražu, nepārslogojot vīnkokus (tas ir augļu nobriešanas un optimālas koncentrācijas garants), to stādījumos ir augsta minimālā biezība.

Divu faktoru – atrašanās Bordo ostas tuvumā, kur vēsturiski izveidojusies varena un apjomīga tirdzniecība, lai pārdotu šos vīnus daudzās jo daudzās pasaules vietās, un neatkārtojamu ģeoloģisko un augsnes apstākļu – apvienojums ir ļāvis kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Graves” vīniem iemantot labu starptautiska mēroga reputāciju.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, paredzot atkāpi attiecībā uz vinificēšanu, vīna gatavošanu un kopšanu, pamatojoties uz 2020. gada 26. februāra oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, veido šādu Žirondas [Gironde] departamenta pašvaldību teritorija: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont, Sauternes, kā arī Castets et Castillon daļa, kas atbilst Castets-en-Dorthe pašvaldības teritorijai, kāda tā bija pirms 2017. gada 1. janvārī notikušās apvienošanās ar Castillon-de-Castets pašvaldību.

Lielāka ģeogrāfiskā vienība

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielāko ģeogrāfisko vienību – “Vin de Graves”. Šīs lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no tiem burtiem, kas izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f819edf9-40af-4f73-9357-def82d1a30d2

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/20

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 283/07)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Béarn”

PDO-FR-A0597-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 7. maijā.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Noteiktais zemesgabalu apgabals

Apraksts un pamatojums: specifikācijas IV iedaļas 1. punktā Cannet pašvaldību aizstāj ar Riscle (bijušās Cannet pašvaldības teritorijā) saskaņā ar abu pašvaldību apvienošanos. Pieprasījums grozīt specifikāciju sniedz arī iespēju labot ģeogrāfiskajā apgabalā esošās pašvaldības pareizrakstību: Corbères-Abères.

Attiecīgi ir grozīts vienotā dokumenta 1.6. punkts, kas attiecas uz ģeogrāfisko apgabalu.

2.   Vīnogu šķirnes

Specifikācijas V iedaļas 2. punktā pieprasījums mainīt stādāmo vīnogu šķirnes proporciju paredz šādus grozījumus sarkanvīna specifikācijā: “Šķirnes “Tannat N” proporcija var būt 50 %.” Attiecībā uz sārtvīnu ir pievienots šāds noteikums: “Šķirnes “Tannat N” proporcijai jābūt lielākai vai vienādai ar 20 %.” Attiecībā uz sārtvīnu ir pārņemts šāds sarkanvīna noteikums: “Šīs prasības neattiecas uz vīndariem, kuri neražo vīnu no savas vīnogu ražas, kuru īpašuma platība kontrolēta cilmes vietas nosaukuma apgabalā ir mazāka par 1,5 ha un kuri nodrošina galveno vīnogu šķirņu proporciju vismaz 50 % apmērā no vīnogu šķirņu kopuma.” Informācijai par sārtvīna proporcijām šķirnes “Tannat N” minimālā proporcija ir pievienota, lai nodrošinātu atbilstību kupāžas noteikumiem, kas paredz “Tannat N” proporciju vismaz 25 % apmērā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Kupāža

I nodaļas IX iedaļas 1. punkta b) apakšpunktu groza šādi: “Attiecībā uz sārtvīniem kupāžas sastāvu veido vismaz 70 % galvenās šķirnes un vismaz 25 % “Tannat N”.” Šo izmaiņu iemesls ir citu galveno šķirņu — “Cabernet Franc” un “Cabernet Sauvignon” — proporcijas palielināšana; saskaņā ar aizsardzības un pārvaldības iestādes sniegto informāciju tās aizņem arvien plašāku kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Béarn” vīndārza platību. Tās tiek uzskatītas par augšanas spējas, vides ietekmes un organoleptisko īpašību ziņā nozīmīgām šķirnēm, no kurām ražo augļainus un salīdzinoši strukturētus vīnus. “Tannat N” proporcijas samazināšana līdz 25 % sārtvīnu kupāžā nemaina “Béarn” sārtvīnam raksturīgās īpašības.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

4.   Vīndārza apsaimniekošana

VI iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā pievieno šādu īpašu noteikumu attiecībā uz terasēs audzētiem vīnogulājiem, kas tika pievienots 2011. gada beigās apstiprinātās produkta specifikācijas punktam par stādījumu biezību, taču izlaists punktā par lapotnes augstumu: “Lapotnes augstums vīnogulājiem, kas tiek audzēti terasēs, izmantojot špaleru sistēmu, ir vismaz 1,55 m.” Bieži vien terasēs audzētiem vīnogulājiem rindstarpu platums viena zemesgabala ietvaros ir atšķirīgs atkarībā no reljefa un ir lielāks nekā tradicionāli audzētiem vīnogulājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5.   Vīnu laišana apgrozībā

Specifikācijā veic grozījumus, saīsinot sārtvīnu izturēšanas periodu par vienu mēnesi, t. i., līdz 1. decembrim. Attiecīgi vīnus laiž tirgū patēriņam 15. decembrī. Laižot sārtvīnus tirgū ražas gada 15. decembrī, tiktu nodrošināta iespēja aizsardzības un pārvaldības iestādei uzturēt tā tirdzniecības dinamiku. “Papildu” izturēšanas mēnesis tiktu svītrots. Agrāk (decembrī) veikta pildīšana pudelēs nāk par labu sārtvīna organoleptiskajām īpašībām, jo īpaši attiecībā uz svaigumu garšas ziņā un ziedu aromātu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6.   Analītisko īpašību standarti

IX iedaļas 1. punkta d) apakšpunktā pievieno šādu noteikumu: “Katrai vīna partijai, ko tirgo bez taras vai iepakojumā, fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs sārtvīniem nepārsniedz 4 g/l. Šo saturu var palielināt līdz 5 g/l, ja kopējais skābums, kas izteikts H2SO4 [sērskābē], ir vismaz 81,6 miliekvivalenti (jeb 4 g H2SO4) litrā.” Garša ziņā labāk līdzsvarojot skābumu/augļainumu, sārtvīnu “dzīvīgums” būtu sabalansētāks, padarot vīnus maigākus un aromātiskākus.

Attiecīgi ir grozīts vienotā dokumenta 1.4. punkts attiecībā uz sārtvīna cukuru satura izmaiņām.

7.   Pārejas pasākumi

Svītro pārejas pasākumus, jo tie ir beigušies.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

8.   Saikne ar izcelsmes vietu

Informāciju par saikni izsaka šādā redakcijā: “Sarkanvīnu, sārtvīnu un baltvīnu galvenokārt ražo, izmantojot kupāžu.” Šāda redakcija veikta, lai parādītu, ka vīnu neražo tikai kupāžas veidā, kā tas bija saprotams pirms grozījuma.

Informācija par saikni ir pārskatīta arī iedaļā par sārtvīnu aprakstu. Ir precizēta sārtvīnu krāsa, lai tiktu ietverti arī vīni ar gaišāku krāsu, kā arī ir pievienota informācija par aromātiem. To izsaka šādi: “Sārtvīnu krāsa parasti variē no gaiši sārtas līdz piesātināti sārtai. Šiem vīniem, kuriem raksturīga svaiga un maiga garša, piemīt patīkama struktūra un ir sajūtamas mazo sarkano augļu un citrusaugļu aromātiskās notis.”

Attiecīgi ir grozīts vienotā dokumenta 1.8. punkts attiecībā uz aromāta pievienošanu, krāsas modificēšanu un vīniem, kas darīti no vienas šķirnes vīnogām.

9.   Kontroles iestāde:

Atsauce uz kontroles iestādi ir pārfrāzēta, lai saskaņotu to ar citu produktu specifikācijās norādīto. Šis grozījums ir tikai redakcionāls.

Tas nerada nekādas izmaiņas vienotajā dokumentā.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums(-i)

Béarn

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

1.   Sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Šo vīnu minimālais dabiskais spirta saturs ir 11 tilp. %.

Katrai vīna partijai, ko tirgo bez taras vai iepakojumā, tiek nodrošinātas šādas īpašības:

| — | spirta saturs pēc bagātināšanas nepārsniedz 13,5 tilp. %, |
| --- | --- |

—

spirta saturs pēc bagātināšanas nepārsniedz 13,5 tilp. %,

| — | ābolskābes saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,4 g/l, |
| --- | --- |

—

ābolskābes saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,4 g/l,

| — | fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir mazāks vai vienāds ar: |
| --- | --- |

—

fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir mazāks vai vienāds ar:

3 g/l sarkanvīniem ar dabisko spirta saturu, kas nepārsniedz 14 tilp. %;

4 g/l sarkanvīniem ar dabisko spirta saturu, kas pārsniedz 14 tilp. %.

Kopējais skābums, gaistošais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst tiesību aktos noteiktajām vērtībām. Sarkanvīniem var izmantot kupāžu. Jāatzīmē, ka galvenokārt tiek izmantotas vietējās izcelsmes šķirnes, kas ir labi pielāgojušās apgabala augsnes un klimata īpašībām. Tas ir viens no aspektiem, kas nodrošina šā nosaukuma vīnu oriģinalitāti.

Sarkanvīniem piemīt labs tanīna potenciāls. Vīnā bieži vien dominē augļaini aromāti, kas izturēšanas gaitā kļūst izsmalcinātāki.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   Baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Šo vīnu minimālais dabiskais spirta saturs ir 11 tilp. %.

Katrai vīna partijai, ko tirgo bez taras vai iepakojumā, tiek nodrošinātas šādas īpašības:

| — | spirta saturs pēc bagātināšanas nepārsniedz 13,5 tilp. %, |
| --- | --- |

—

spirta saturs pēc bagātināšanas nepārsniedz 13,5 tilp. %,

| — | fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 4 g/l. |
| --- | --- |

—

fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 4 g/l.

Kopējais skābums, gaistošais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst tiesību aktos noteiktajām vērtībām. Vīniem var izmantot kupāžu. Jāatzīmē, ka galvenokārt tiek izmantotas vietējās izcelsmes šķirnes, kas ir labi pielāgojušās apgabala augsnes un klimata īpašībām. Tas ir viens no aspektiem, kas nodrošina šā nosaukuma vīnu oriģinalitāti.

Baltvīniem piemīt sabalansēti svaiga un eļļaina garša un noteikta aromātu izsmalcinātība, dominējot augļu un ziedu notīm.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   Sārtvīns

ĪSS APRAKSTS

Šo vīnu minimālais dabiskais spirta saturs ir 11 tilp. %.

Katrai vīna partijai, ko tirgo bez taras vai iepakojumā, tiek nodrošinātas šādas īpašības:

| — | spirta saturs pēc bagātināšanas nepārsniedz 13,5 tilp. %, |
| --- | --- |

—

spirta saturs pēc bagātināšanas nepārsniedz 13,5 tilp. %,

| — | fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs sārtvīniem ir mazāks vai vienāds ar 4 g/l. Šo saturu var palielināt līdz 5 g/l, ja kopējais skābums, kas izteikts H2SO4 [sērskābē], ir vismaz 81,6 miliekvivalenti (jeb 4 g H2SO4) uz litru. |
| --- | --- |

—

fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs sārtvīniem ir mazāks vai vienāds ar 4 g/l. Šo saturu var palielināt līdz 5 g/l, ja kopējais skābums, kas izteikts H2SO4 [sērskābē], ir vismaz 81,6 miliekvivalenti (jeb 4 g H2SO4) uz litru.

Kopējais skābums, gaistošais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst tiesību aktos noteiktajām vērtībām. Vīniem var izmantot kupāžu. Jāatzīmē, ka galvenokārt tiek izmantotas vietējās izcelsmes šķirnes, kas ir labi pielāgojušās apgabala augsnes un klimata īpašībām. Tas ir viens no aspektiem, kas nodrošina šā nosaukuma vīnu oriģinalitāti.

Sārtvīnu krāsa parasti variē no gaiši sārtas līdz piesātināti sārtai. Šiem vīniem, kuriem raksturīga svaiga un maiga garša, piemīt patīkama struktūra un ir sajūtamas mazo sarkano augļu un citrusaugļu aromātiskās notis.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   
  Īpašās vīndarības metodes

1.   Īpašā vīndarības metode

| — | Baltvīni un sārtvīni tiek iegūti, izmantojot tiešās spiešanas metodi [vīnogas tiek salīdzinoši ātrā tempā izspiestas ar visiem ķekariem]. |
| --- | --- |

—

Baltvīni un sārtvīni tiek iegūti, izmantojot tiešās spiešanas metodi [vīnogas tiek salīdzinoši ātrā tempā izspiestas ar visiem ķekariem].

| — | Sārtvīnu gatavošanā nav atļauts izmantot vīndarības kokogles ne atsevišķi, ne kā preparātu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

—

Sārtvīnu gatavošanā nav atļauts izmantot vīndarības kokogles ne atsevišķi, ne kā preparātu sastāvdaļu.

| — | Vīna kopējais spirta saturs pēc bagātināšanas nepārsniedz 13,5 tilp. %. |
| --- | --- |

—

Vīna kopējais spirta saturs pēc bagātināšanas nepārsniedz 13,5 tilp. %.

Papildus iepriekš minētajiem noteikumiem attiecībā uz izmantotajām vīndarības metodēm ir jāievēro arī ES līmenī un Lauku un jūras zvejniecības kodeksā (Code rural et de la pêche maritime) noteiktās prasības.

2.   Audzēšanas metode

Stādījumu biezība

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 4000 vīnkoku vienā hektārā. Rindstarpu platums ir lielāks par 2,5 m.

Sarkanvīna un sārtvīna ražošanai audzēto vīnogulāju rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,8 m šādu Atlantijas Pireneju (Pyrénées-Atlantiques) departamenta pašvaldību teritorijā: Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust un Uzos.

Šie noteikumi neattiecas uz vīnogulājiem, kas tiek audzēti terasēs.

Apgriešanas noteikumi

Vīnogulājus var apgriezt pēc Gijo (Guyot) metodes vienkāršā vai divkāršā formā, uz katra vīnogulāja atstājot ne vairāk par:

16 vīnstīgu pumpuriem šķirnēm “Tannat N”, “Manseng N”, “Gros Manseng B” un “Raffiat de Moncade B”;

20 vīnstīgu pumpuriem pārējām šķirnēm.

Augļzaru skaits uz vienu vīnogulāju pēc ziedēšanas (23. fenoloģiskā attīstības stadija pēc Lorenca (Lorenz) skalas) gadā nedrīkst pārsniegt:

12 vīnstīgu pumpurus šķirnēm “Tannat N”, “Manseng N”, “Gros Manseng B” un “Raffiat de Moncade B”;

16 vīnstīgu pumpurus pārējām šķirnēm.

| — | Apūdeņošanu var izmantot, saņemot atļauju. |
| --- | --- |

—

Apūdeņošanu var izmantot, saņemot atļauju.

5.2.   
  Maksimālais ražas iznākums

| | “Béarn” — sarkanvīns, sārtvīns un baltvīns |
| --- | --- |

“Béarn” — sarkanvīns, sārtvīns un baltvīns

| | 60 hl no hektāra |
| --- | --- |

60 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu raža tiek ievākta un vīns tiek ražots, apstrādāts un nogatavināts šādu pašvaldību teritorijā:

| — | Žēras (Gers) departamentā: Riscle (bijušās Cannet pašvaldības teritorijā), Maumusson-Laguian un Viella, |
| --- | --- |

—

Žēras (Gers) departamentā: Riscle (bijušās Cannet pašvaldības teritorijā), Maumusson-Laguian un Viella,

| — | Augšpireneju (Hautes-Pyrénées) departamentā: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne un Soublecause, |
| --- | --- |

—

Augšpireneju (Hautes-Pyrénées) departamentā: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne un Soublecause,

| — | Atlantijas Pireneju (Pyrénées-Atlantiques) departamentā: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (Lembeye kantons),
  Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer un Vielleségure. |
| --- | --- |

—

Atlantijas Pireneju (Pyrénées-Atlantiques) departamentā: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (Lembeye kantons),
  Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer un Vielleségure.

7.   Galvenā(-s) vīna vīnogu šķirne(-s)

| | “Cabernet Franc N” |
| --- | --- |

“Cabernet Franc N”

| | “Cabernet-Sauvignon N” |
| --- | --- |

“Cabernet-Sauvignon N”

| | “Gros Manseng B” |
| --- | --- |

“Gros Manseng B”

| | “Petit Manseng B” |
| --- | --- |

“Petit Manseng B”

| | “Raffiat de Moncade B” |
| --- | --- |

“Raffiat de Moncade B”

| | “Tannat N” |
| --- | --- |

“Tannat N”

8.   Saiknes apraksts

“Béarn” — sarkanvīns, sārtvīns un baltvīns

Ģeogrāfiskais apgabals aptver trīs vīnkopības centrus Bearnas (Béarn) provincē. Apgabalam, kuram lielākā daļa teritorijas atrodas Pireneju pakājes nogāzēs, raksturīgas ievērojamas augsnes īpašību un ģeoklimatisko apstākļu variācijas.

Vīndārzi diskrēti iekļaujas ainavā. Tie pieder pie daudzveidīgas jauktās augkopības sistēmas. Ieži, kas veido šo ainavu, galvenokārt ir kontinentālas izcelsmes nogulumi (molasi, merģelis, kaļķakmens, māls, dzeltenbrūna smilts (sables fauves), oļu slāņi) un dažkārt jūras izcelsmes nogulumi (flišs). Kvartārajā periodā zemi sedza vēja sanesti nogulumi, kuri dažviet atrodami vēl mūsdienās.

Arī apgabala augšņu veidi ir ļoti dažādi, tomēr vairums no tām ir izskalotas un skābas augsnes. Ir sastopamas arī augsnes, kuru pamatā ir kaļķakmens. Šo augšņu akmeņainības pakāpe ir atšķirīga: nogāzes sedz oļu virskārta, kā arī ir atrodams flišs asšķautņainu akmentiņu formā. Smilts un grants uzlabo drenāžu. Patiecoties augšņu akmeņainībai, tās kopumā labi novada ūdeni un ātri uzsilst. Nogāzes bieži vien ir asimetriskas. Izteikti nelīdzenais reljefs nodrošina orientāciju uz dažādām siltām debespusēm, t. i., dienvidiem, austrumiem un rietumiem, un pietiekamu slīpumu, lai novadītu lietus ūdeni.

Pārsvarā mitrais un maigais piekrastes klimats nodrošina nokrišņu daudzumu 1 000 mm gadā apgabala ziemeļu daļā un 1 300 mm gadā — rietumu daļā. Nokrišņu sadalījums visa gada garumā ir diezgan vienmērīgs, ar sausāku periodu vasarā un rudens sākumā. Šajā periodā arī valdošais vējš (vienā no trijām dienām) ir silts un sauss, Föhn tipa dienvidu vējš.

Kartulāros [viduslaiku rokrakstu sējumos] un vietējos arhīvos atrodamas ziņas, ka jau 13. gs. daļā apgabala bija ierīkots veiksmīgi apsaimniekots vīndārzs.

14. gs. vidū baltvīnus un sarkanvīnus ar Bearnas nosaukumu sāka eksportēt uz Holandi. Eksports turpināja pieaugt līdz 19. gs.

No 15. gs. vēl viens noieta tirgus tika izveidots Bigorre reģionā, kā arī eksporta tirgus Pireneju apgabalā. Kopš 16. gs. no balto vīnogu šķirnēm galvenokārt izmanto “Petit Manseng B”, “Gros Manseng B”, “Arrufiac B”, “Courbu B” un “Raffiat de Moncade B”.

18. gs. tika izmantotas tikai dažas sarkano vīnogu šķirnes, piemēram, “Fer N” un “Bouchy” (“Cabernet Franc N”), kā arī “Tannat N” — ļoti intensīvas krāsas un tanīnu bagāta vietējā šķirne.

20. gs. sākumā šā nosaukuma sārtvīni bija ļoti populāri; tas saistīts ar Parīzes reģiona tirgiem, kuri veidoja šā vīna krājumus.

Attiecībā uz sārtvīnu un baltvīnu — augstas kvalitātes vīns ar cilmes vietas nosaukumu (vin délimité de qualité supérieure) “Béarn” tika apstiprināts 1951. gadā.

Attiecībā uz sarkanvīnu, sārtvīnu un baltvīnu — kontrolēts cilmes vietas nosaukums “Béarn” tika apstiprināts 1975. gadā.

20. gs. vīndārzu platība ievērojami samazinājās. Tomēr 20.gs. astoņdesmitajos gados tā atkal sāka paplašināties. Attiecīgā vīndārzu platība joprojām ir ap 300 ha.

Pateicoties vīnkopju centieniem uzlabot savu zinātību un nodot to tālāk, mūsdienās “Béarn” vīni atkal ir ieguvuši daudzsološu reģionālo tēlu.

Ģeogrāfiskā apgabala ainavā, kuru veido kalnains, daļēji mežiem klāts reljefs ar dažādiem augšņu tipiem un orientāciju uz dažādām debespusēm, vīnogulāju stādījumi vienmēr ir izkaisīti, veidojot fragmentētu izkārtojumu. Kalnu nogāzes veido labvēlīgus ģeoklimatiskos apstākļus, ļaujot notecēt liekajam lietus ūdenim, un, ja nogāzes ir orientētas uz atbilstošu debespusi, vīndārzi saņem lielāku saules gaismas un siltuma daudzumu, kas palīdz ražai nogatavoties. Šajā kopumā mitrajā reģionā vīnkopībai par labu ir nācis siltais un sausais vējš, kas pūš no dienvidiem vīnogu nogatavošanās periodā.

Zemesgabali, kuri ir vispiemērotākie, lai vīnogas veselīgi nogatavotos, ir skaidri norādīti zemesgabalu apgabalā un ietver atbilstoši orientētus zemesgabalus, kuros augsnei ir salīdzinoši laba ūdens novadīšanas spēja.

Slavenais vīndārzs, kurā galvenokārt tika audzētas vietējo šķirņu vīnogas, attīstījās kopā ar tā noieta tirgiem. Vietējo vīnogu šķirņu pielāgošana mēreni mitrajam klimatam un vēlajam nogatavošanās periodam ir bijis viens no galvenajiem elementiem, kas noteica šo vīndārzu reputāciju gadsimtu gaitā. Šīm šķirnēm ir nepieciešama īpaša zinātība, kas izkopta šajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ietver sarkanogu šķirņu tanīna potenciāla kontroli, kā arī baltogu šķirņu potenciāli augstā spirta satura kontroli, izvēloties atbilstošu ražas novākšanas laiku un izmantojot kupāžu.

Sarkanvīnu, sārtvīnu un baltvīnu galvenokārt ražo, izmantojot kupāžu. Jāatzīmē, ka galvenokārt tiek izmantotas vietējās izcelsmes šķirnes, kas ir labi pielāgojušās apgabala augsnes un klimata īpašībām. Tas ir viens no aspektiem, kas nodrošina šā nosaukuma vīnu oriģinalitāti.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

| | Plašāka ģeogrāfiskā vienība |
| --- | --- |

Plašāka ģeogrāfiskā vienība

| | Tiesiskais regulējums |
| --- | --- |

Tiesiskais regulējums

| | Valsts tiesību akti |
| --- | --- |

Valsts tiesību akti

| | Papildu nosacījuma veids |
| --- | --- |

Papildu nosacījuma veids

| | Papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu |
| --- | --- |

Papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts

Aiz nosaukuma “Béarn” var norādīt papildinošu ģeogrāfisku nosaukumu, kas norāda uz plašāku ģeogrāfisko vienību “Sud-Ouest” (Dienvidrietumu reģions).

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-f3afe4be0e75

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---