# Euroopa Liidu L 23/27.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 23 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide27. jaanuar 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 23

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide27. jaanuar 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 130/2006, 23. jaanuar 2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 131/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 132/2006, 26. jaanuar 2006, lauaveinide vabatahtlikuks destilleerimiseks sõlmitud lepingutele heakskiiduprotsendi kehtestamise kohta | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 133/2006, 26. jaanuar 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3149/92, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 134/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kangmehhanismide impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 135/2006, 26. jaanuar 2006, riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2006. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotluste põhjal | 34 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 136/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 36 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 137/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad | 39 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 138/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused | 43 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 139/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma | 51 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 140/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma | 53 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada taotlusi, mis on esitatud jaanuaris 2006 noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste impordilitsentside saamiseks määrusega (EÜ) nr 992/2005 ette nähtud tariifikvootide raames | 54 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 142/2006, 26. jaanuar 2006, millega 62. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001 | 55 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 143/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused | 57 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 144/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused | 60 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 145/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused | 62 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 146/2006, 26. jaanuar 2006, määruses (EÜ) nr 2094/2005 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta | 63 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 147/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2093/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 64 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 148/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 65 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 149/2006, 26. jaanuar 2006, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta | 67 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 150/2006, 26. jaanuar 2006, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 68 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2006/4/EÜ, 26. jaanuar 2006, millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid karbofuraani jääkide piirnormide osas (
  1
  ) | 69 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 130/2006, 23. jaanuar 2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 131/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 132/2006, 26. jaanuar 2006, lauaveinide vabatahtlikuks destilleerimiseks sõlmitud lepingutele heakskiiduprotsendi kehtestamise kohta

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 133/2006, 26. jaanuar 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3149/92, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 134/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kangmehhanismide impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 135/2006, 26. jaanuar 2006, riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2006. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

34

Komisjoni määrus (EÜ) nr 136/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

36

Komisjoni määrus (EÜ) nr 137/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

39

Komisjoni määrus (EÜ) nr 138/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

43

Komisjoni määrus (EÜ) nr 139/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

51

Komisjoni määrus (EÜ) nr 140/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

53

Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada taotlusi, mis on esitatud jaanuaris 2006 noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste impordilitsentside saamiseks määrusega (EÜ) nr 992/2005 ette nähtud tariifikvootide raames

54

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 142/2006, 26. jaanuar 2006, millega 62. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001

55

Komisjoni määrus (EÜ) nr 143/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

57

Komisjoni määrus (EÜ) nr 144/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused

60

Komisjoni määrus (EÜ) nr 145/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

62

Komisjoni määrus (EÜ) nr 146/2006, 26. jaanuar 2006, määruses (EÜ) nr 2094/2005 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta

63

Komisjoni määrus (EÜ) nr 147/2006, 26. jaanuar 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2093/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

64

Komisjoni määrus (EÜ) nr 148/2006, 26. jaanuar 2006, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

65

Komisjoni määrus (EÜ) nr 149/2006, 26. jaanuar 2006, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

67

Komisjoni määrus (EÜ) nr 150/2006, 26. jaanuar 2006, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

68

*

Komisjoni direktiiv 2006/4/EÜ, 26. jaanuar 2006, millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid karbofuraani jääkide piirnormide osas (
  1
  )

1

69

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 23. jaanuar 2006, Küprose Vabariigi poolt Küprose talupidajatele antava erakorralise, ammu enne Küprose ühinemist Euroopa Liiduga võetud põllumajanduslaenude osaliseks ennetähtaegseks tagastamiseks ette nähtud riikliku abi heakskiitmise kohta | 78 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 23. jaanuar 2006, Küprose Vabariigi poolt Küprose talupidajatele antava erakorralise, ammu enne Küprose ühinemist Euroopa Liiduga võetud põllumajanduslaenude osaliseks ennetähtaegseks tagastamiseks ette nähtud riikliku abi heakskiitmise kohta

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 130/2006,

23. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1259/2005 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärineva viinhappe impordi suhtes, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 2918 12 00 alla. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1259/2005 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärineva viinhappe impordi suhtes, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 2918 12 00 alla.

| (2) | Tuleb meenutada, et dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “vaatlusalune periood”). Hinna allalöömise, turuhinnast madalama hinnaga müügi ja kahju kõrvaldamise kohta tehti järeldused eespool nimetatud uurimisperioodi põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb meenutada, et dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “vaatlusalune periood”). Hinna allalöömise, turuhinnast madalama hinnaga müügi ja kahju kõrvaldamise kohta tehti järeldused eespool nimetatud uurimisperioodi põhjal.

B.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (3) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit viinhappe impordi suhtes esitasid mõned huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit viinhappe impordi suhtes esitasid mõned huvitatud isikud kirjalikult oma märkused.

| (4) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist teostas komisjon järgmiste äriühingute valdustes täiendavaid kontrolle, eelkõige selleks, et kontrollida normaalväärtuse kindlaksmääramist:

  HRV eksportivad tootjad







  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, HRV |
| --- | --- | --- |

(4)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist teostas komisjon järgmiste äriühingute valdustes täiendavaid kontrolle, eelkõige selleks, et kontrollida normaalväärtuse kindlaksmääramist:

HRV eksportivad tootjad

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, HRV

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, HRV |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, HRV

| — | Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, HRV |
| --- | --- |

—

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, HRV

| (5) | Kõigile huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja lõplikult sisse nõuda ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Kõigile huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja lõplikult sisse nõuda ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused.

| (6) | Asjaosaliste suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajaduse korral tehti järeldustes muudatused. |
| --- | --- |

(6)

Asjaosaliste suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajaduse korral tehti järeldustes muudatused.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (7) | Vaatlusalune toode on viinhape, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 2918 12 00 alla. Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadusena, nagu kõigi ühenduse tootjate puhul, või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu kõigi HRV eksportivate tootjate puhul. |
| --- | --- |

(7)

Vaatlusalune toode on viinhape, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 2918 12 00 alla. Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadusena, nagu kõigi ühenduse tootjate puhul, või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu kõigi HRV eksportivate tootjate puhul.

| (8) | Kaks importijat väitsid, et toidu- või farmaatsiatööstuse jaoks ettenähtud viinhapet, nagu ühenduse tootmisharu toodetud looduslik viinhape, tuleks eristada sünteetilisest tehniliste protsesside jaoks ette nähtud (toiduks kõlbmatust) viinhappest. Samuti väitsid nad, et viimane tuleks menetlusest välja arvata, kuna erinevalt ühenduse tootmisharu toodetud viinhappest ei saa sünteetilist varianti kasutada inimtoidus. |
| --- | --- |

(8)

Kaks importijat väitsid, et toidu- või farmaatsiatööstuse jaoks ettenähtud viinhapet, nagu ühenduse tootmisharu toodetud looduslik viinhape, tuleks eristada sünteetilisest tehniliste protsesside jaoks ette nähtud (toiduks kõlbmatust) viinhappest. Samuti väitsid nad, et viimane tuleks menetlusest välja arvata, kuna erinevalt ühenduse tootmisharu toodetud viinhappest ei saa sünteetilist varianti kasutada inimtoidus.

| (9) | Üks importija tõi välja ka selle, et ühenduse tootmisharu toodetud viinhape ja HRVst imporditud viinhape on saadud täiesti erinevate tootmisprotsesside tulemusena ning veinitootmiseks saab kasutada üksnes looduslikku viinhapet. Lisaks sellele olevat tema imporditav viinhappesort kohandatud ühe konkreetse kasutaja vajadustele ja teised seda kasutada ei saa. Seepärast väitis see importija, et antud viinhappesort ja ühenduse tootmisharu toodetav viinhape ei ole samasugused tooted. |
| --- | --- |

(9)

Üks importija tõi välja ka selle, et ühenduse tootmisharu toodetud viinhape ja HRVst imporditud viinhape on saadud täiesti erinevate tootmisprotsesside tulemusena ning veinitootmiseks saab kasutada üksnes looduslikku viinhapet. Lisaks sellele olevat tema imporditav viinhappesort kohandatud ühe konkreetse kasutaja vajadustele ja teised seda kasutada ei saa. Seepärast väitis see importija, et antud viinhappesort ja ühenduse tootmisharu toodetav viinhape ei ole samasugused tooted.

| (10) | Ehkki tunnistatakse, et leidub viinhappe eri sorte, mis ei sobi igaks otstarbeks ühtmoodi, kinnitas uurimine, et kõigil neil viinhappesortidel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused. Kasutusalade puhul saab veinivalmistamiseks, mis moodustab umbes 25 % turust, kasutada tõepoolest üksnes looduslikku viinhapet. Ülejäänud 75 % puhul, kaasa arvatud mõned inimtoiduks ette nähtud tooted, saab kasutada nii looduslikku kui sünteetilist viinhapet ning need on seega konkureerivad tooted. Samuti tuleks märkida, et tootmisprotsess ise ei ole samasuguse toote määratlemisel oluline. |
| --- | --- |

(10)

Ehkki tunnistatakse, et leidub viinhappe eri sorte, mis ei sobi igaks otstarbeks ühtmoodi, kinnitas uurimine, et kõigil neil viinhappesortidel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused. Kasutusalade puhul saab veinivalmistamiseks, mis moodustab umbes 25 % turust, kasutada tõepoolest üksnes looduslikku viinhapet. Ülejäänud 75 % puhul, kaasa arvatud mõned inimtoiduks ette nähtud tooted, saab kasutada nii looduslikku kui sünteetilist viinhapet ning need on seega konkureerivad tooted. Samuti tuleks märkida, et tootmisprotsess ise ei ole samasuguse toote määratlemisel oluline.

| (11) | Täiendavate märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kiidetakse ajutise määruse 11.–13. põhjendus heaks. |
| --- | --- |

(11)

Täiendavate märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kiidetakse ajutise määruse 11.–13. põhjendus heaks.

D.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (12) | Märkuste puudumisel turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta kiidetakse ajutise määruse 14.–17. põhjenduses tehtud järeldused lõplikult heaks. |
| --- | --- |

(12)

Märkuste puudumisel turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta kiidetakse ajutise määruse 14.–17. põhjenduses tehtud järeldused lõplikult heaks.

2.   Normaalväärtus

| (13) | Esialgsete järelduste avaldamise järel ei laekunud ühtegi märkust normaalväärtuse määramise metoodika kohta. Vastavalt sellele kiidetakse ajutise määruse 18.–34. põhjenduses tehtud järeldused lõplikult heaks. |
| --- | --- |

(13)

Esialgsete järelduste avaldamise järel ei laekunud ühtegi märkust normaalväärtuse määramise metoodika kohta. Vastavalt sellele kiidetakse ajutise määruse 18.–34. põhjenduses tehtud järeldused lõplikult heaks.

3.   Ekspordihind

| (14) | Asjaomaste märkuste puudumisel ekspordihindade kohta kiidetakse ajutise määruse 35. põhjenduses tehtud järeldused lõplikult heaks. |
| --- | --- |

(14)

Asjaomaste märkuste puudumisel ekspordihindade kohta kiidetakse ajutise määruse 35. põhjenduses tehtud järeldused lõplikult heaks.

4.   Võrdlus

| (15) | Märkuste puudumisel normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdluse kohta kiidetakse ajutise määruse 36.–37. põhjenduses tehtud järeldused lõplikult heaks. |
| --- | --- |

(15)

Märkuste puudumisel normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdluse kohta kiidetakse ajutise määruse 36.–37. põhjenduses tehtud järeldused lõplikult heaks.

5.   Dumpingumarginaal

a)   Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist

| (16) | Kaks eksportivat tootjat esitasid vastuväited ajutise dumpingumarginaali taseme määramiseks tehtud üksikasjalike arvutuste kohta. Nende märkuste arvesse võtmisel tugineti kontrollkäikude ajal saadud läbivaadatud andmetele, nagu on kirjas käesoleva määruse 4. põhjenduses. Peale selle parandati mõned arvutusvead. |
| --- | --- |

(16)

Kaks eksportivat tootjat esitasid vastuväited ajutise dumpingumarginaali taseme määramiseks tehtud üksikasjalike arvutuste kohta. Nende märkuste arvesse võtmisel tugineti kontrollkäikude ajal saadud läbivaadatud andmetele, nagu on kirjas käesoleva määruse 4. põhjenduses. Peale selle parandati mõned arvutusvead.

| (17) | Vastavalt sellele on lõplikud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | 0,3 % |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7 % |

(17)

Vastavalt sellele on lõplikud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou

0,3 %

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City

10,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

4,7 %

b)   Kõik teised eksportivad tootjad

| (18) | Esialgsete järelduste avaldamise järel ei laekunud ühtegi märkust kõigi teiste eksportivate tootjate dumpingumarginaali arvutamise metoodika kohta. Vastavalt sellele kiidetakse üleriigiline ajutine dumpingumäär 34,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril heaks. |
| --- | --- |

(18)

Esialgsete järelduste avaldamise järel ei laekunud ühtegi märkust kõigi teiste eksportivate tootjate dumpingumarginaali arvutamise metoodika kohta. Vastavalt sellele kiidetakse üleriigiline ajutine dumpingumäär 34,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril heaks.

E.   KAHJU

1.   Ühenduse tootmine

| (19) | Märkuste puudumisel ühenduse tootmise kohta kiidetakse ajutise määruse 43. ja 44. põhjendus heaks. |
| --- | --- |

(19)

Märkuste puudumisel ühenduse tootmise kohta kiidetakse ajutise määruse 43. ja 44. põhjendus heaks.

2.   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (20) | Üks importija teatas, et mõned ühenduse tootjad, kes kuulusid algselt kaebuse esitajate hulka, on tootmise lõpetanud, ja palus komisjonil kontrollida, kas uurimise läbiviimiseks algmääruse artikli 5 lõike 4 kohaselt on veel piisavalt alust. |
| --- | --- |

(20)

Üks importija teatas, et mõned ühenduse tootjad, kes kuulusid algselt kaebuse esitajate hulka, on tootmise lõpetanud, ja palus komisjonil kontrollida, kas uurimise läbiviimiseks algmääruse artikli 5 lõike 4 kohaselt on veel piisavalt alust.

| (21) | Seoses sellega leidis uurimisel kinnitust, et kaebust toetavate tootjate osa moodustas üle 95 % ühenduse toodangust uurimisperioodil. Seepärast on algmääruse artikli 5 lõike 4 nõuded täidetud. |
| --- | --- |

(21)

Seoses sellega leidis uurimisel kinnitust, et kaebust toetavate tootjate osa moodustas üle 95 % ühenduse toodangust uurimisperioodil. Seepärast on algmääruse artikli 5 lõike 4 nõuded täidetud.

| (22) | Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse tootmisharu määratluse kohta kiidetakse ajutise määruse 45. põhjendus heaks. |
| --- | --- |

(22)

Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse tootmisharu määratluse kohta kiidetakse ajutise määruse 45. põhjendus heaks.

3.   Ühenduse tarbimine

| (23) | Märkuste puudumisel ühenduse tarbimise kohta kiidetakse ajutise määruse 46. põhjendus heaks. |
| --- | --- |

(23)

Märkuste puudumisel ühenduse tarbimise kohta kiidetakse ajutise määruse 46. põhjendus heaks.

4.   Import ühendusse asjaomasest riigist

| (24) | Märkuste puudumisel asjaomasest riigist pärineva impordi kohta kiidetakse ajutise määruse 47.–52. põhjendus heaks. |
| --- | --- |

(24)

Märkuste puudumisel asjaomasest riigist pärineva impordi kohta kiidetakse ajutise määruse 47.–52. põhjendus heaks.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (25) | Üks importija/kasutaja ja üks eksportija olid vastu ajutises määruses sätestatud analüüsile, tuginedes väitele, et mõned EÜ tootjad on tootmise lõpetanud ja neid ei oleks seepärast pidanud ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel arvesse võtma. |
| --- | --- |

(25)

Üks importija/kasutaja ja üks eksportija olid vastu ajutises määruses sätestatud analüüsile, tuginedes väitele, et mõned EÜ tootjad on tootmise lõpetanud ja neid ei oleks seepärast pidanud ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel arvesse võtma.

| (26) | Tuleb märkida, et algmääruse artikli 3 lõikes 5 nimetatud tegurite komisjonipoolne analüüs ei sisaldanud andmeid tootmise lõpetanud äriühingute kohta. Neid äriühinguid mainiti ajutises määruses üksnes niivõrd, kuivõrd see oli vajalik mõningate koondnäitajate, näiteks turuosa või üldise tootmisvõimsuse tõlgendamiseks. Seda selgitati iga kord selgelt iga asjaomast näitajat selgitavas tekstis, et anda ühenduse tootmisharu olukorrale terviklik ja korrektne hinnang. Seepärast leitakse, et ühenduse tootmisharu olukorra analüüs toimus täielikus kooskõlas algmäärusega. |
| --- | --- |

(26)

Tuleb märkida, et algmääruse artikli 3 lõikes 5 nimetatud tegurite komisjonipoolne analüüs ei sisaldanud andmeid tootmise lõpetanud äriühingute kohta. Neid äriühinguid mainiti ajutises määruses üksnes niivõrd, kuivõrd see oli vajalik mõningate koondnäitajate, näiteks turuosa või üldise tootmisvõimsuse tõlgendamiseks. Seda selgitati iga kord selgelt iga asjaomast näitajat selgitavas tekstis, et anda ühenduse tootmisharu olukorrale terviklik ja korrektne hinnang. Seepärast leitakse, et ühenduse tootmisharu olukorra analüüs toimus täielikus kooskõlas algmäärusega.

| (27) | Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse tootmisharu olukorra kohta kiidetakse ajutise määruse 53.–82. põhjendus heaks. |
| --- | --- |

(27)

Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse tootmisharu olukorra kohta kiidetakse ajutise määruse 53.–82. põhjendus heaks.

F.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

| (28) | Üks eksportija väitis, et ühenduse tootjatel on turgu valitsev seisund, mistõttu Hiina import, mille turuosa on ainult 11,5 %, ei saa olla kahju peamine põhjus. |
| --- | --- |

(28)

Üks eksportija väitis, et ühenduse tootjatel on turgu valitsev seisund, mistõttu Hiina import, mille turuosa on ainult 11,5 %, ei saa olla kahju peamine põhjus.

| (29) | HRV ekspordi turuosa on arvestuste kohaselt 11,5 % ja 15,8 % vahel, vastavalt sellele, kas kasutada Eurostati või Hiina statistilisi allikaid. Isegi konservatiivselt määratud hinnangulist turuosa 11,5 % ei saa lugeda tähtsusetuks, arvestades, et kahju oli selgesti põhjustatud kasvava impordi suurenevast survest hindadega, mis lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, nagu seda on nimetatud ka ajutises määruses. See, kas ühenduse tootmisharul oli turgu valitsev seisund või mitte, ei ole lõppkokkuvõttes oluline, kui on kindlaks tehtud, et ühenduse tootmisharu ei saanud kahju muudel olulistel põhjustel kui dumpinguhinnaga import. Seoses sellega tuleb märkida, et hoolimata suuremast turuosast ei suutnud ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil vältida arvestatavat kahjumit. See on vastuolus väitega, et ta on oma turgu valitsevast seisundist kasu saanud. Pealegi tagas kolmandate riikide import turul piisava konkurentsi. |
| --- | --- |

(29)

HRV ekspordi turuosa on arvestuste kohaselt 11,5 % ja 15,8 % vahel, vastavalt sellele, kas kasutada Eurostati või Hiina statistilisi allikaid. Isegi konservatiivselt määratud hinnangulist turuosa 11,5 % ei saa lugeda tähtsusetuks, arvestades, et kahju oli selgesti põhjustatud kasvava impordi suurenevast survest hindadega, mis lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, nagu seda on nimetatud ka ajutises määruses. See, kas ühenduse tootmisharul oli turgu valitsev seisund või mitte, ei ole lõppkokkuvõttes oluline, kui on kindlaks tehtud, et ühenduse tootmisharu ei saanud kahju muudel olulistel põhjustel kui dumpinguhinnaga import. Seoses sellega tuleb märkida, et hoolimata suuremast turuosast ei suutnud ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil vältida arvestatavat kahjumit. See on vastuolus väitega, et ta on oma turgu valitsevast seisundist kasu saanud. Pealegi tagas kolmandate riikide import turul piisava konkurentsi.

| (30) | Teine eksportija tõi välja, et kahe hiljuti asutatud EÜ tootja uus toodang ületab Hiina impordi kasvu tähtsuse ja seepärast on kahju enda põhjustatud. Siiski olid uute EÜ tootjate hinnad kooskõlas olemasolevate tootjate omadega ja nende tootmine oli tegevuse lõpetanud äriühingute omast väiksem. Ilma Hiina impordita ei saa nimetatud põhjustel seletada kasvava ühenduse tarbimise juures toimunud hinnalangust nende turuletulekuga. |
| --- | --- |

(30)

Teine eksportija tõi välja, et kahe hiljuti asutatud EÜ tootja uus toodang ületab Hiina impordi kasvu tähtsuse ja seepärast on kahju enda põhjustatud. Siiski olid uute EÜ tootjate hinnad kooskõlas olemasolevate tootjate omadega ja nende tootmine oli tegevuse lõpetanud äriühingute omast väiksem. Ilma Hiina impordita ei saa nimetatud põhjustel seletada kasvava ühenduse tarbimise juures toimunud hinnalangust nende turuletulekuga.

| (31) | Teine eksportija väitis, et ühise põllumajanduspoliitika reguleeriv raamistik moonutab EÜ tootjate normaalseid turutingimusi ja et põhjuslike seoste analüüsimisel ei võetud seda arvesse. Ehkki see väide esitati väga üldsõnaliselt, tuleb märkida, et ühise põllumajanduspoliitika raames ei reguleerita viinhappe hinda, vaid määratakse kindlaks üksnes mõningate viinhappe tootmiseks vajalike toorainete miinimumhinnad ning alkoholi müügihind. Nagu sätestatud ajutise määruse 89. põhjenduses, püsisid need reguleerivad parameetrid kogu perioodi vältel stabiilsena ning seega ei saa nendega seletada ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist. Need ei sea kahtluse alla, et Hiina import toimub dumpinguhinnaga ja kahjustab ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(31)

Teine eksportija väitis, et ühise põllumajanduspoliitika reguleeriv raamistik moonutab EÜ tootjate normaalseid turutingimusi ja et põhjuslike seoste analüüsimisel ei võetud seda arvesse. Ehkki see väide esitati väga üldsõnaliselt, tuleb märkida, et ühise põllumajanduspoliitika raames ei reguleerita viinhappe hinda, vaid määratakse kindlaks üksnes mõningate viinhappe tootmiseks vajalike toorainete miinimumhinnad ning alkoholi müügihind. Nagu sätestatud ajutise määruse 89. põhjenduses, püsisid need reguleerivad parameetrid kogu perioodi vältel stabiilsena ning seega ei saa nendega seletada ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist. Need ei sea kahtluse alla, et Hiina import toimub dumpinguhinnaga ja kahjustab ühenduse tootmisharu.

| (32) | Täiendavate märkuste puudumisel põhjuslike seoste kohta kiidetakse ajutise määruse 83.–95. põhjendus heaks. |
| --- | --- |

(32)

Täiendavate märkuste puudumisel põhjuslike seoste kohta kiidetakse ajutise määruse 83.–95. põhjendus heaks.

G.   ÜHENDUSE HUVID

| (33) | Üks kasutaja kipsitööstusest väitis, et viinhappe osakaal kipsitööstuse tootmiskuludest, mida mainitakse ajutises määruses (alla 2 %), on liiga väike. See näitaja põhines aga sama äriühingu esitatud andmetel. Samade andmete kohaselt oleks see näitaja veidi kõrgem, kui see oleks väljendatud protsendina ainult viinhapet sisaldavatest toodetest. Teisalt on kaks teist kipsitootjat esitanud sellest märksa väiksemad protsendid. See kinnitas, et ajutises määruses kasutatud andmeid saab lugeda mõistlikuks hinnanguks. |
| --- | --- |

(33)

Üks kasutaja kipsitööstusest väitis, et viinhappe osakaal kipsitööstuse tootmiskuludest, mida mainitakse ajutises määruses (alla 2 %), on liiga väike. See näitaja põhines aga sama äriühingu esitatud andmetel. Samade andmete kohaselt oleks see näitaja veidi kõrgem, kui see oleks väljendatud protsendina ainult viinhapet sisaldavatest toodetest. Teisalt on kaks teist kipsitootjat esitanud sellest märksa väiksemad protsendid. See kinnitas, et ajutises määruses kasutatud andmeid saab lugeda mõistlikuks hinnanguks.

| (34) | Peale selle tuleks meenutada, et kipstoodetele, milles kasutatakse aeglustina viinhapet, ei paku EÜ-välised tarnijad Eurostati andmetel suurt konkurentsi. Seepärast jäädakse kindlaks ajutises määruses tehtud järeldusele, et mõõdukas dumpinguvastane tollimaks niisuguse kulude protsendi pealt ei peaks kõnealuste töötlevate tööstuste kulusid ja konkurentsipositsiooni kuigivõrd mõjutama. |
| --- | --- |

(34)

Peale selle tuleks meenutada, et kipstoodetele, milles kasutatakse aeglustina viinhapet, ei paku EÜ-välised tarnijad Eurostati andmetel suurt konkurentsi. Seepärast jäädakse kindlaks ajutises määruses tehtud järeldusele, et mõõdukas dumpinguvastane tollimaks niisuguse kulude protsendi pealt ei peaks kõnealuste töötlevate tööstuste kulusid ja konkurentsipositsiooni kuigivõrd mõjutama.

| (35) | Sama kasutaja väitis ka seda, et meetmed võivad kaasa tuua viinhappe defitsiidi, mida on väidetavalt varem esinenud. Samas ei leita, nagu sulgeks kavandatud individuaalne dumpinguvastase tollimaksumäär äriühingutele, kes moodustavad umbes kaks kolmandikku HRV ekspordist, EÜ turu HRV tarnijatele. |
| --- | --- |

(35)

Sama kasutaja väitis ka seda, et meetmed võivad kaasa tuua viinhappe defitsiidi, mida on väidetavalt varem esinenud. Samas ei leita, nagu sulgeks kavandatud individuaalne dumpinguvastase tollimaksumäär äriühingutele, kes moodustavad umbes kaks kolmandikku HRV ekspordist, EÜ turu HRV tarnijatele.

| (36) | Üks kasutaja emulgaatorite tootmisharust väitis, et tema konkurentsipositsioon satuks HRVst pärineva viinhappe suhtes meetmete kehtestamisel ohtu. Sama kasutaja väitis, et tehniliste muutuste tõttu pakuvad emulgaatorite osas üha enam konkurentsi ELi-välised tootjad ja et meetmete kehtestamisele järgnev kulude tõus mõjutaks nende konkurentsipositsiooni turul. Komisjon püüdis kvantifitseeritud andmetele tuginedes kontrollida meetmete võimalikku mõju sellele kasutajate kategooriale. Kuna aga komisjoni küsimustikule ei laekunud sisukaid vastuseid ja see kasutajate rühm ei teinud koostööd, siis ei olnud see võimalik. |
| --- | --- |

(36)

Üks kasutaja emulgaatorite tootmisharust väitis, et tema konkurentsipositsioon satuks HRVst pärineva viinhappe suhtes meetmete kehtestamisel ohtu. Sama kasutaja väitis, et tehniliste muutuste tõttu pakuvad emulgaatorite osas üha enam konkurentsi ELi-välised tootjad ja et meetmete kehtestamisele järgnev kulude tõus mõjutaks nende konkurentsipositsiooni turul. Komisjon püüdis kvantifitseeritud andmetele tuginedes kontrollida meetmete võimalikku mõju sellele kasutajate kategooriale. Kuna aga komisjoni küsimustikule ei laekunud sisukaid vastuseid ja see kasutajate rühm ei teinud koostööd, siis ei olnud see võimalik.

| (37) | Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse huvide kohta kiidetakse ajutise määruse 98.–114. põhjendus heaks. |
| --- | --- |

(37)

Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse huvide kohta kiidetakse ajutise määruse 98.–114. põhjendus heaks.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (38) | Pärast ajutiste järelduste avaldamist väitis ühenduse tootmisharu, et arvutatud mittekahjustav hind on liiga madal kahel põhjusel.






  — | Toorainete hind oli uurimisperioodil alla löödud, st tootmisharul õnnestus osa hinnasurvest üle kanda varustavatele sektoritele. Seda on tunnistatud ajutise määruse 69. põhjenduses, samas kui tarnijate huve on analüüsitud 101.–106. põhjenduses. Nagu mainitud 89. põhjenduses, määratakse ühise põllumajanduspoliitika raames kindlaks miinimumhind tooraine ostmiseks. Peale selle ei põhjendanud tootmisharu oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid, mis näidanuks, et toorainete hinnatase ei ole püsiv ning peaks olema kõnealusest miinimumist kõrgem. Seepärast järeldati, et väide ei ole põhjendatud. |
| --- | --- | --- |

(38)

Pärast ajutiste järelduste avaldamist väitis ühenduse tootmisharu, et arvutatud mittekahjustav hind on liiga madal kahel põhjusel.

—

Toorainete hind oli uurimisperioodil alla löödud, st tootmisharul õnnestus osa hinnasurvest üle kanda varustavatele sektoritele. Seda on tunnistatud ajutise määruse 69. põhjenduses, samas kui tarnijate huve on analüüsitud 101.–106. põhjenduses. Nagu mainitud 89. põhjenduses, määratakse ühise põllumajanduspoliitika raames kindlaks miinimumhind tooraine ostmiseks. Peale selle ei põhjendanud tootmisharu oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid, mis näidanuks, et toorainete hinnatase ei ole püsiv ning peaks olema kõnealusest miinimumist kõrgem. Seepärast järeldati, et väide ei ole põhjendatud.

| — | Väideti, et kahju arvutamisel kasutatud normaalne kasumimarginaal 8 % oli seda tüüpi tootmisharu jaoks liiga madal. Arvestades ühenduse tootmisharu kasumitaset uurimisperioodile eelnenud aastatel ja enne dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemist, on selle protsendi näol tegu piisava marginaaliga, mis kajastab normaalset kasumitaset, mida on võimalik kõnealuse impordi puudumisel saavutada. |
| --- | --- |

—

Väideti, et kahju arvutamisel kasutatud normaalne kasumimarginaal 8 % oli seda tüüpi tootmisharu jaoks liiga madal. Arvestades ühenduse tootmisharu kasumitaset uurimisperioodile eelnenud aastatel ja enne dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemist, on selle protsendi näol tegu piisava marginaaliga, mis kajastab normaalset kasumitaset, mida on võimalik kõnealuse impordi puudumisel saavutada.

| (39) | Täiendavate märkuste puudumisel kahju kõrvaldamise taseme kohta kiidetakse ajutise määruse 115.–118. põhjendus heaks. |
| --- | --- |

(39)

Täiendavate märkuste puudumisel kahju kõrvaldamise taseme kohta kiidetakse ajutise määruse 115.–118. põhjendus heaks.

2.   Tollimaksude vorm ja tase

| (40) | Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul oli kahjumarginaal kõrgem kui dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(40)

Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul oli kahjumarginaal kõrgem kui dumpingumarginaal.

| (41) | Arvestades meetmete vormi, nõudis ühenduse tootmisharu kahju kõrvaldamise tasemel põhineva miinimumhinna kehtestamist. Kuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra aluseks on tuvastatud dumpingumarginaalid, nagu mainitud eespool nimetatud põhjenduses, jäädakse kindlaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisele väärtuselise tollimaksuna. |
| --- | --- |

(41)

Arvestades meetmete vormi, nõudis ühenduse tootmisharu kahju kõrvaldamise tasemel põhineva miinimumhinna kehtestamist. Kuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra aluseks on tuvastatud dumpingumarginaalid, nagu mainitud eespool nimetatud põhjenduses, jäädakse kindlaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisele väärtuselise tollimaksuna.

| (42) | Eespool toodu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | minimaalne |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7 % |
| Kõik teised äriühingud | 34,9 % |

(42)

Eespool toodu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou

minimaalne

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City

10,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

4,7 %

Kõik teised äriühingud

34,9 %

| (43) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste äriühingute puhul täheldatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtivad “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(43)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste äriühingute puhul täheldatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtivad “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad.

| (44) | Taotlused kohaldada kõnealuseid äriühingutele määratavaid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast üksuse nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuse muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse. |
| --- | --- |

(44)

Taotlused kohaldada kõnealuseid äriühingutele määratavaid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast üksuse nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuse muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.

| (45) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate, vaid ka nende äriühingute suhtes, kes uurimisperioodil ei eksportinud. Kui viimatinimetatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lõigu nõuetele, peaksid nad esitama kõnealuse artikli kohaselt läbivaatamistaotluse, et lasta oma olukorda individuaalselt uurida. |
| --- | --- |

(45)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate, vaid ka nende äriühingute suhtes, kes uurimisperioodil ei eksportinud. Kui viimatinimetatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lõigu nõuetele, peaksid nad esitama kõnealuse artikli kohaselt läbivaatamistaotluse, et lasta oma olukorda individuaalselt uurida.

3.   Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

| (46) | Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse (EÜ) nr 1259/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(46)

Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse (EÜ) nr 1259/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (47) | Et tollimaksumäärade suurtest erinevustest tingitud kohustusest kõrvalehoidmise oht oleks võimalikult väike, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine. Nende erimeetmete hulka kuuluvad: |
| --- | --- |

(47)

Et tollimaksumäärade suurtest erinevustest tingitud kohustusest kõrvalehoidmise oht oleks võimalikult väike, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine. Nende erimeetmete hulka kuuluvad:

| (48) | Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(48)

Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

| (49) | Lisaks sellele jälgib komisjon viinhappe soolade ja estrite ekspordivoogusid ning vastavat CN-koodi. Kui mõne madalama individuaalse tollimaksumääraga äriühingu ekspordimaht tunduvalt suureneb või kui soolade ja estrite vastava CN-koodi alla deklareeritud import oluliselt kasvab, võidakse asjaomaseid individuaalseid meetmeid lugeda tuvastatud kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks tõenäoliselt ebapiisavaks. Sellest tulenevalt ja eeldusel, et eeltingimused on täidetud, võib komisjon algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt vahepealse läbivaatamise. Läbivaatamise käigus võidakse muu hulgas uurida, kas on vaja kõrvaldada individuaalsed tollimaksumäärad ja kehtestada selle asemel üleriigiline tollimaks, |
| --- | --- |

(49)

Lisaks sellele jälgib komisjon viinhappe soolade ja estrite ekspordivoogusid ning vastavat CN-koodi. Kui mõne madalama individuaalse tollimaksumääraga äriühingu ekspordimaht tunduvalt suureneb või kui soolade ja estrite vastava CN-koodi alla deklareeritud import oluliselt kasvab, võidakse asjaomaseid individuaalseid meetmeid lugeda tuvastatud kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks tõenäoliselt ebapiisavaks. Sellest tulenevalt ja eeldusel, et eeltingimused on täidetud, võib komisjon algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt vahepealse läbivaatamise. Läbivaatamise käigus võidakse muu hulgas uurida, kas on vaja kõrvaldada individuaalsed tollimaksumäärad ja kehtestada selle asemel üleriigiline tollimaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva CN-koodi 2918 12 00 alla kuuluva viinhappe impordi suhtes.

2.   Vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, Hiina Rahvavabariik | 0,0 % | A687 |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Hiina Rahvavabariik | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Hiina Rahvavabariik | 4,7 % | A689 |
| Kõik teised äriühingud | 34,9 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, Hiina Rahvavabariik

0,0 %

A687

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Hiina Rahvavabariik

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Hiina Rahvavabariik

4,7 %

A689

Kõik teised äriühingud

34,9 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigile teistele äriühingutele kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1259/2005 alusel Hiina Rahvavabariigist pärineva ja CN-koodi 2918 12 00 alla kuuluva viinhappe impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse kooskõlas allpool sätestatud eeskirjadega. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J. PRÖLL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 200, 30.7.2005, lk 73.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B, office J-79 5/16 |
| 1049 Brüssel/Belgia. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B, office J-79 5/16

1049 Brüssel/Belgia.

---

LISA

Artikli 1 lõikes 3 nimetatud faktuurarvele tuleb lisada äriühingu töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis.

| 1) | Faktuurarve välja andnud äriühingu töötaja nimi ja ametinimetus. |
| --- | --- |

1)

Faktuurarve välja andnud äriühingu töötaja nimi ja ametinimetus.

| 2) | Järgmine avaldus: “Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Ühendusse ekspordiks müüdava viinhappe [kogus] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.” |
| --- | --- |

2)

Järgmine avaldus: “Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Ühendusse ekspordiks müüdava viinhappe [kogus] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”

Kuupäev ja allkiri

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 131/2006,

26. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 26. jaanuari 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 109,1 |
| 204 | 46,7 |
| 212 | 97,4 |
| 624 | 140,9 |
| 999 | 98,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,3 |
| 204 | 101,5 |
| 999 | 119,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 80,1 |
| 624 | 101,2 |
| 999 | 90,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 147,8 |
| 204 | 139,4 |
| 999 | 143,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 43,4 |
| 204 | 55,6 |
| 212 | 48,0 |
| 220 | 51,3 |
| 624 | 58,2 |
| 999 | 51,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,6 |
| 204 | 98,5 |
| 400 | 86,7 |
| 464 | 148,0 |
| 624 | 75,3 |
| 662 | 32,0 |
| 999 | 83,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 58,6 |
| 220 | 60,5 |
| 999 | 59,6 |
| 0808 10 80 | 400 | 132,0 |
| 404 | 106,8 |
| 720 | 67,9 |
| 999 | 102,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 109,6 |
| 400 | 82,3 |
| 720 | 37,7 |
| 999 | 76,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

109,1

204

46,7

212

97,4

624

140,9

999

98,5

0707 00 05

052

138,3

204

101,5

999

119,9

0709 10 00

220

80,1

624

101,2

999

90,7

0709 90 70

052

147,8

204

139,4

999

143,6

0805 10 20

052

43,4

204

55,6

212

48,0

220

51,3

624

58,2

999

51,3

0805 20 10

204

78,4

999

78,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,6

204

98,5

400

86,7

464

148,0

624

75,3

662

32,0

999

83,9

0805 50 10

052

58,6

220

60,5

999

59,6

0808 10 80

400

132,0

404

106,8

720

67,9

999

102,2

0808 20 50

388

109,6

400

82,3

720

37,7

999

76,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 132/2006,

26. jaanuar 2006,

lauaveinide vabatahtlikuks destilleerimiseks sõlmitud lepingutele heakskiiduprotsendi kehtestamise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 25. juuli 2000. aasta määrust 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva Nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas, (1) eriti selle artikli 63a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklis 63a on sätestatud Nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (2) artiklis 29 osutatud veinide destilleerimise viisi kohaldamise tingimused. Tegemist on vabatahtliku destilleerimisega, millele makstakse toetust, et toetada veiniturgu ja soodustada alkohoolsete jookide tarnete järjepidevust. Sel eesmärgil sõlmitakse veinitootjate ja destilleerijate vahel lepingud. Liikmesriigid edastasid kõnealuseid lepinguid komisjonile kuni 15. jaanuarini 2006. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklis 63a on sätestatud Nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (2) artiklis 29 osutatud veinide destilleerimise viisi kohaldamise tingimused. Tegemist on vabatahtliku destilleerimisega, millele makstakse toetust, et toetada veiniturgu ja soodustada alkohoolsete jookide tarnete järjepidevust. Sel eesmärgil sõlmitakse veinitootjate ja destilleerijate vahel lepingud. Liikmesriigid edastasid kõnealuseid lepinguid komisjonile kuni 15. jaanuarini 2006.

| (2) | 2005/2006. veiniaasta puhul oli destilleerimine avatud 1. oktoobrist 23. detsembrini. Veinikoguste alusel, mille kohta sõlmitud destilleerimislepingutest on liikmesriigid komisjonile teatanud, nähtub, et selleks otstarbeks kehtestatud eelarvelised vahendid ja alkohoolsete jookide sektori vastuvõtuvõime on ületatud. Seepärast tuleks määrata teatatud destilleerimiskogustele kindel heakskiiduprotsent. |
| --- | --- |

(2)

2005/2006. veiniaasta puhul oli destilleerimine avatud 1. oktoobrist 23. detsembrini. Veinikoguste alusel, mille kohta sõlmitud destilleerimislepingutest on liikmesriigid komisjonile teatanud, nähtub, et selleks otstarbeks kehtestatud eelarvelised vahendid ja alkohoolsete jookide sektori vastuvõtuvõime on ületatud. Seepärast tuleks määrata teatatud destilleerimiskogustele kindel heakskiiduprotsent.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 63a lõike 6 esimesele lõigule peavad liikmesriigid destilleerimislepingud kiitma heaks alates 30. jaanuarist. Seepärast tuleks näha ette käesoleva määruse viivitamatu jõustumine, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 63a lõike 6 esimesele lõigule peavad liikmesriigid destilleerimislepingud kiitma heaks alates 30. jaanuarist. Seepärast tuleks näha ette käesoleva määruse viivitamatu jõustumine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lepingutega hõlmatud ja kuni 15. jaanuarini 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 63a lõikele 4 komisjonile teatatud veinikoguseid võetakse vastu 84,58 % ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1820/2005 (ELT L 293, 9.11.2005, lk 8).

1

(2)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

2

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 133/2006,

26. jaanuar 2006,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3149/92, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puuduskannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete kindlaksmääratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3149/92 (2) kehtestatakse enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise kord. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3149/92 (2) kehtestatakse enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise kord.

| (2) | 2006. aasta jaotuskava nõuetekohase elluviimise tagamiseks vastavalt komisjoni 8. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1819/2005 (millega võetakse vastu 2006. aasta eelarvest liikmesriikidele vahendite eraldamise kava ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks) (3) tuleks kohandada piimatoodete sekkumisvarudest väljavõtmise tähtaegu. |
| --- | --- |

(2)

2006. aasta jaotuskava nõuetekohase elluviimise tagamiseks vastavalt komisjoni 8. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1819/2005 (millega võetakse vastu 2006. aasta eelarvest liikmesriikidele vahendite eraldamise kava ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks) (3) tuleks kohandada piimatoodete sekkumisvarudest väljavõtmise tähtaegu.

| (3) | Aastaplaani raames sekkumisvarudest kõrvaldatud tooteid võib tarnida töötlemata või töödelduna toiduainete tootmiseks, või neid võib kõrvaldada ühenduse turult varutud toiduainete või nende tootmise eest maksmisena. Viimase tarneliigi puhul tuleks täpsustada sekkumisvarudes saada olevad tooted, mida on võimalik kõrvaldada teraviljatoodete tootmise eest maksmisena. Sel juhul tuleb määruse (EMÜ) nr 3149/92 (tarnimise korralduse kohta liikmesriikides) artikliga 4 ettenähtud pakkumismenetluse tingimusi vastavalt täpsustada. |
| --- | --- |

(3)

Aastaplaani raames sekkumisvarudest kõrvaldatud tooteid võib tarnida töötlemata või töödelduna toiduainete tootmiseks, või neid võib kõrvaldada ühenduse turult varutud toiduainete või nende tootmise eest maksmisena. Viimase tarneliigi puhul tuleks täpsustada sekkumisvarudes saada olevad tooted, mida on võimalik kõrvaldada teraviljatoodete tootmise eest maksmisena. Sel juhul tuleb määruse (EMÜ) nr 3149/92 (tarnimise korralduse kohta liikmesriikides) artikliga 4 ettenähtud pakkumismenetluse tingimusi vastavalt täpsustada.

| (4) | Kuna ühendusesisesed veokulud kannab ühendus veo tegeliku maksumuse põhjal, mis on kindlaks määratud menetluspakkumise teel, siis ei ole läbitud vahemaa hüvitamiseks enam vajalik ette näha tõendavate dokumentide esitamist. |
| --- | --- |

(4)

Kuna ühendusesisesed veokulud kannab ühendus veo tegeliku maksumuse põhjal, mis on kindlaks määratud menetluspakkumise teel, siis ei ole läbitud vahemaa hüvitamiseks enam vajalik ette näha tõendavate dokumentide esitamist.

| (5) | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1903/2004) (4) artikli 3 lõikega 1 kehtestatakse aastaplaani täitmise lõpetamine 31. detsembril. Seepärast tuleks määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikliga 10 ettenähtud aastaaruannete edastamise tähtaega vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1903/2004) (4) artikli 3 lõikega 1 kehtestatakse aastaplaani täitmise lõpetamine 31. detsembril. Seepärast tuleks määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikliga 10 ettenähtud aastaaruannete edastamise tähtaega vastavalt kohandada.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 3149/92 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 3149/92 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 3149/92 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõike 2 kolmandale taandele lisatakse järgmine lause:
  “2006. aasta plaani raames liikmesriikidele loovutatud või puhul, kui kogused on suuremad kui 500 tonni, tuleb 70 % võid sekkumisvarudest välja võtta enne 1. märtsi 2006.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõike 2 kolmandale taandele lisatakse järgmine lause:

“2006. aasta plaani raames liikmesriikidele loovutatud või puhul, kui kogused on suuremad kui 500 tonni, tuleb 70 % võid sekkumisvarudest välja võtta enne 1. märtsi 2006.”

| 2. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõike 1 punktile b lisatakse pärast kolmandat lõiku järgmine lõik:
  “Kui sekkumisvarudes puudub teravili, lubab komisjon tasuda ühenduse turult varutud teravilja ja teraviljatoodete tarnimise eest sekkumisvarudest riisi üleandmisega.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõike 1 punktile b lisatakse pärast kolmandat lõiku järgmine lõik:

“Kui sekkumisvarudes puudub teravili, lubab komisjon tasuda ühenduse turult varutud teravilja ja teraviljatoodete tarnimise eest sekkumisvarudest riisi üleandmisega.”

| b) | Lõike 2 punkti a neljandale taandele lisatakse järgmine lause:
  “Kui tarnimisega hõlmatakse ülevõetud riisi sekkumisvarude vahetuseks teravilja või teraviljatooteid, täpsustatakse pakkumiskutses, et kõrvaldatav toode on pärit sekkumisameti valduses olevast riisist.” |
| --- | --- |

b)

Lõike 2 punkti a neljandale taandele lisatakse järgmine lause:

“Kui tarnimisega hõlmatakse ülevõetud riisi sekkumisvarude vahetuseks teravilja või teraviljatooteid, täpsustatakse pakkumiskutses, et kõrvaldatav toode on pärit sekkumisameti valduses olevast riisist.”

| 3. | Artikli 7 lõike 2 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:
  “Selleks on tasaarvestustaotlusele lisatud kõik vajalikud tõendavad dokumendid, eriti teostatud veo kohta.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 7 lõike 2 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:

“Selleks on tasaarvestustaotlusele lisatud kõik vajalikud tõendavad dokumendid, eriti teostatud veo kohta.”

| 4. | Artikli 10 esimese lõigu esimene lause asendatakse järgmise lausega:
  “Liikmesriigid saadavad igal aastal 30. juuniks komisjonile aruande eelmisel aastal nende territooriumil rakendatud plaani kohta.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 10 esimese lõigu esimene lause asendatakse järgmise lausega:

“Liikmesriigid saadavad igal aastal 30. juuniks komisjonile aruande eelmisel aastal nende territooriumil rakendatud plaani kohta.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 352, 15.12.1987, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2535/95 (EÜT L 260, 31.10.1995, lk 3).

1

(2)  EÜT L 313, 30.10.1992, lk 50. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1608/2005 (ELT L 256, 1.10.2005, lk 13).

2

(3)  ELT L 293, 9.11.2005, lk 3.

3

(4)  ELT L 328, 30.10.2004, lk 77.

4

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 134/2006,

26. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kangmehhanismide impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Vastavalt algmääruse artiklile 5 teatas komisjon 28. aprillil 2005Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (edaspidi “algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest ühendusse imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit kangmehhanismide suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt algmääruse artiklile 5 teatas komisjon 28. aprillil 2005Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (edaspidi “algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest ühendusse imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit kangmehhanismide suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 11. märtsil 2005 esitasid kolm ühenduse tootjat, kelleks on Interkov spol s.r.o. MI.ME.CA s.r.l. ja Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki (edaspidi “kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, antud juhul üle 50 %, ühenduse kangmehhanismide toodangust. Lisaks toetas kaebuse esitajat veel üks ühenduse tootja – I.M.L. Kaebus sisaldas tõendeid vaatlusaluse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 11. märtsil 2005 esitasid kolm ühenduse tootjat, kelleks on Interkov spol s.r.o. MI.ME.CA s.r.l. ja Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki (edaspidi “kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, antud juhul üle 50 %, ühenduse kangmehhanismide toodangust. Lisaks toetas kaebuse esitajat veel üks ühenduse tootja – I.M.L. Kaebus sisaldas tõendeid vaatlusaluse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, teadaolevatele kasutajatele ja kasutajate ühendustele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, teadaolevatele kasutajatele ja kasutajate ühendustele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kaebuse esitanud tootjad, teised koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja konkreetsed põhjused teatasid, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitanud tootjad, teised koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja konkreetsed põhjused teatasid, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Et võimaldada Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Neli äriühingut taotles vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimine peaks tuvastama, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, ning üks äriühing taotles ainult individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(5)

Et võimaldada Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Neli äriühingut taotles vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimine peaks tuvastama, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, ning üks äriühing taotles ainult individuaalset kohtlemist.

| (6) | Komisjon andis algatamisteates teada, et importijate suhtes võidakse käesoleva uurimise käigus rakendada väljavõttelist uuringut. Võttes arvesse koostööd teha soovinud importijate arvu, otsustati, et rakendada tuleb väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon andis algatamisteates teada, et importijate suhtes võidakse käesoleva uurimise käigus rakendada väljavõttelist uuringut. Võttes arvesse koostööd teha soovinud importijate arvu, otsustati, et rakendada tuleb väljavõttelist uuringut.

| (7) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatelt asjaga seotud isikuteleisikute ja muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kolmelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kahelt muult ühenduse tootjalt, viielt Hiina eksportivalt tootjalt, kaheteistkümnelt toorainetarnijalt, kahelt sõltumatult importijalt ja kaheksalt sõltumatult ühenduse kasutajalt. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatelt asjaga seotud isikuteleisikute ja muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kolmelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kahelt muult ühenduse tootjalt, viielt Hiina eksportivalt tootjalt, kaheteistkümnelt toorainetarnijalt, kahelt sõltumatult importijalt ja kaheksalt sõltumatult ühenduse kasutajalt.

| (8) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | ühenduse tootjad:






  — | Interkov spol s.r.o., |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:

a)

ühenduse tootjad:

—

Interkov spol s.r.o.,

| — | MI.ME.CA s.r.l., |
| --- | --- |

—

MI.ME.CA s.r.l.,

| — | Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki, |
| --- | --- |

—

Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki,

| — | IML Industria Meccanica Lombarda S.r.l., |
| --- | --- |

—

IML Industria Meccanica Lombarda S.r.l.,

| — | EJA international; |
| --- | --- |

—

EJA international;

| b) | ühenduse kasutajad:







  — | Esselte Leitz GmbH & Co; |
| --- | --- | --- |

b)

ühenduse kasutajad:

—

Esselte Leitz GmbH & Co;

| c) | Hiina eksportivad tootjad:







  — | Dongguan Nanzha Leco Stationery, |
| --- | --- | --- |

c)

Hiina eksportivad tootjad:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationery,

| — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited. |
| --- | --- |

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited.

Veel kolm eksportivat tootjat esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja kinnitas oma soovi teha menetluses koostööd. Siiski loobusid nad koostööst enne turumajandusliku kohtlemise taotluse vormide kontrollimist.

| (9) | Arvestades vajadust määrata normaalväärtus neile Hiina eksportivatele tootjatele, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei pruugita võimaldada, viidi normaalväärtuse kindlaksmääramiseks läbi kontroll võrdlusriigi andmete põhjal järgmiste äriühingute valdustes:

  Iraani tootja:







  — | Metalise Co. |
| --- | --- | --- |

(9)

Arvestades vajadust määrata normaalväärtus neile Hiina eksportivatele tootjatele, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei pruugita võimaldada, viidi normaalväärtuse kindlaksmääramiseks läbi kontroll võrdlusriigi andmete põhjal järgmiste äriühingute valdustes:

Iraani tootja:

—

Metalise Co.

3.   Uurimisperiood

| (10) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

4.1.   Üldosa

| (11) | Kangmehhanism on metalltoode, mis võib olla paberite ja muude dokumentide hoidmiseks mõeldud kiirköitjate üheks osaks. Toote spetsifikatsioon sõltub peamiselt kasutatud materjalist, mehhanismide suurusest ja terase töötlemise viisist. |
| --- | --- |

(11)

Kangmehhanism on metalltoode, mis võib olla paberite ja muude dokumentide hoidmiseks mõeldud kiirköitjate üheks osaks. Toote spetsifikatsioon sõltub peamiselt kasutatud materjalist, mehhanismide suurusest ja terase töötlemise viisist.

4.2.   Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusaluse toote all mõeldakse kangmehhanisme, mida harilikult kasutatakse paberite ja muude dokumentide arhiveerimiseks kiirköitjates või kaustades. Need on pärit Hiinast ja koosnevad alusplaadile kinnitatud tugevatest painutatud metallelementidest (tavaliselt kahest) ja vähemalt ühest avamispäästikust, mille abil saab lisada ja arhiveerida pabereid ja muid dokumente (edaspidi “vaatlusalune toode”) ning neid liigitatakse tavaliselt CN-koodi ex 8305 10 00 alla. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusaluse toote all mõeldakse kangmehhanisme, mida harilikult kasutatakse paberite ja muude dokumentide arhiveerimiseks kiirköitjates või kaustades. Need on pärit Hiinast ja koosnevad alusplaadile kinnitatud tugevatest painutatud metallelementidest (tavaliselt kahest) ja vähemalt ühest avamispäästikust, mille abil saab lisada ja arhiveerida pabereid ja muid dokumente (edaspidi “vaatlusalune toode”) ning neid liigitatakse tavaliselt CN-koodi ex 8305 10 00 alla.

| (13) | Uurimine näitas, et vaatamata osade tegurite erinevustele, nagu näiteks muu hulgas terase kvaliteet ja paksus, mehhanismide suurus ja pinnatöötlus, on kõikidel eelnevas põhjenduses määratletud vaatlusaluse toote liikidel sarnased füüsikalised ja tehnilised omadused ja neid kasutatakse samal otstarbel. Seetõttu ja käesolevat dumpinguvastast menetlust silmas pidades käsitletakse kõiki vaatlusaluse toote liike ühe tootena. |
| --- | --- |

(13)

Uurimine näitas, et vaatamata osade tegurite erinevustele, nagu näiteks muu hulgas terase kvaliteet ja paksus, mehhanismide suurus ja pinnatöötlus, on kõikidel eelnevas põhjenduses määratletud vaatlusaluse toote liikidel sarnased füüsikalised ja tehnilised omadused ja neid kasutatakse samal otstarbel. Seetõttu ja käesolevat dumpinguvastast menetlust silmas pidades käsitletakse kõiki vaatlusaluse toote liike ühe tootena.

4.3.   Samasugune toode

| (14) | Vaatlusaluse toote võrdlemisel Hiina siseturul toodetud ja müüdud kangmehhanismide ja Hiina impordi suhtes normaalväärtuse määramise aluseks oleva võrdlusriigi Iraani siseturul toodetud ja müüdud kangmehhanismidega erinevusi ei leitud.. Nendel kangmehhanismidel on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve kui Hiinast ühendusse eksporditavatel mehhanismidel. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusaluse toote võrdlemisel Hiina siseturul toodetud ja müüdud kangmehhanismide ja Hiina impordi suhtes normaalväärtuse määramise aluseks oleva võrdlusriigi Iraani siseturul toodetud ja müüdud kangmehhanismidega erinevusi ei leitud.. Nendel kangmehhanismidel on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve kui Hiinast ühendusse eksporditavatel mehhanismidel.

| (15) | Samamoodi ei leitud erinevusi ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud kangmehhanismide ning Hiinast imporditud kangmehhanismide vahel. Neil mõlemal on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutuotstarve. |
| --- | --- |

(15)

Samamoodi ei leitud erinevusi ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud kangmehhanismide ning Hiinast imporditud kangmehhanismide vahel. Neil mõlemal on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutuotstarve.

| (16) | Seepärast peetakse neid ajutiselt algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast peetakse neid ajutiselt algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

B.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (17) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevas dumpinguvastases uurimises normaalväärtus kooskõlas nimetatud artikli lõigetega 1–6 nende tootjate jaoks, kelle puhul leiti, et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Selguse huvides on need tingimused esitatud kokkuvõtlikult allpool:






  — | majanduslikud otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi, |
| --- | --- | --- |

(17)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevas dumpinguvastases uurimises normaalväärtus kooskõlas nimetatud artikli lõigetega 1–6 nende tootjate jaoks, kelle puhul leiti, et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Selguse huvides on need tingimused esitatud kokkuvõtlikult allpool:

—

majanduslikud otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi,

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel, |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel,

| — | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi, |
| --- | --- |

—

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi,

| — | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus, |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus,

| — | kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (18) | Neli Hiina eksportivat tootjat taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja vastas eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormile. |
| --- | --- |

(18)

Neli Hiina eksportivat tootjat taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja vastas eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormile.

| (19) | Neist kolm eksportivat tootjat loobus siiski koostööst enne kontrollkülastuse läbiviimist. Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas need äriühingud vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(19)

Neist kolm eksportivat tootjat loobus siiski koostööst enne kontrollkülastuse läbiviimist. Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas need äriühingud vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (20) | Järelejäänud eksportiva tootja puhul otsis ja kontrollis komisjon äriühingu valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. |
| --- | --- |

(20)

Järelejäänud eksportiva tootja puhul otsis ja kontrollis komisjon äriühingu valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas.

| (21) | Uurimine näitas, et turumajandusliku kohtlemise taotlus tuli tagasi lükata. Äriühingu kontrollimisel kõigi algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie tingimuse täitmise osas selgus, et äriühing ei vasta ülalnimetatud teisele ja kolmandale tingimusele. Lisaks ei jõutud järeldusele ka esimese tingimuse osas. |
| --- | --- |

(21)

Uurimine näitas, et turumajandusliku kohtlemise taotlus tuli tagasi lükata. Äriühingu kontrollimisel kõigi algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie tingimuse täitmise osas selgus, et äriühing ei vasta ülalnimetatud teisele ja kolmandale tingimusele. Lisaks ei jõutud järeldusele ka esimese tingimuse osas.

| (22) | Seoses esimese tingimusega ei jõutud järeldusele, kas äriühingul on olemas üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(22)

Seoses esimese tingimusega ei jõutud järeldusele, kas äriühingul on olemas üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel.

| (23) | Seoses kolmanda tingimusega ei suutnud äriühing esitada täiendavaid dokumente ja täielikku selgitust äriühingu erastamise ja varade ümberhindamise kohta. Seda silmas pidades ei suutnud äriühing tõestada, et mitteturumajanduslikust süsteemist ei võetud üle märkimisväärseid moonutusi. |
| --- | --- |

(23)

Seoses kolmanda tingimusega ei suutnud äriühing esitada täiendavaid dokumente ja täielikku selgitust äriühingu erastamise ja varade ümberhindamise kohta. Seda silmas pidades ei suutnud äriühing tõestada, et mitteturumajanduslikust süsteemist ei võetud üle märkimisväärseid moonutusi.

| (24) | Järeldusele ei jõutud esimese tingimuse osas, kuna säilisid kahtlused võimalikust riigipoolsest sekkumisest töölepingute tunnustamise osas ning seetõttu, et ei olnud võimalik kindlaks teha, kas kõik kulud peegeldavad turuväärtusi. Teist ja kolmandat tingimust käsitlevate järeldustega seoses ei ole nende osas vaja otsust vastu võtta. |
| --- | --- |

(24)

Järeldusele ei jõutud esimese tingimuse osas, kuna säilisid kahtlused võimalikust riigipoolsest sekkumisest töölepingute tunnustamise osas ning seetõttu, et ei olnud võimalik kindlaks teha, kas kõik kulud peegeldavad turuväärtusi. Teist ja kolmandat tingimust käsitlevate järeldustega seoses ei ole nende osas vaja otsust vastu võtta.

| (25) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada eespool esitatud järelduste kohta asjakohaseid märkusi. |
| --- | --- |

(25)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada eespool esitatud järelduste kohta asjakohaseid märkusi.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (26) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõestada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud ning et mingi riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõestada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud ning et mingi riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (27) | Eksportiv tootja, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, taotles individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Teadaolevate andmete põhjal leiti, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 vastab äriühing kõikidele nõudmistele, mis on vajalikud individuaalse kohtlemise võimaldamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Eksportiv tootja, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, taotles individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Teadaolevate andmete põhjal leiti, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 vastab äriühing kõikidele nõudmistele, mis on vajalikud individuaalse kohtlemise võimaldamiseks.

| (28) | Lisaks taotles üks eksportiv tootja, kes ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud, ainult individuaalset kohtlemist. See äriühing kauples uurimisperioodi ajal sidusettevõtete kaudu ühenduse sõltumatute klientidega ja tegi uurimises koostööd. Uurimine näitas, et äriühing vastab individuaalse kohtlemise kõikidele nõuetele vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks taotles üks eksportiv tootja, kes ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud, ainult individuaalset kohtlemist. See äriühing kauples uurimisperioodi ajal sidusettevõtete kaudu ühenduse sõltumatute klientidega ja tegi uurimises koostööd. Uurimine näitas, et äriühing vastab individuaalse kohtlemise kõikidele nõuetele vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5.

| (29) | Seega jõuti järeldusele, et individuaalne kohtlemine võimaldatakse kahele järgmisele Hiina eksportivale tootjale:






  — | Dongguan Nanzha Leco Stationery, |
| --- | --- | --- |

(29)

Seega jõuti järeldusele, et individuaalne kohtlemine võimaldatakse kahele järgmisele Hiina eksportivale tootjale:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationery,

| — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited. |
| --- | --- |

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited.

3.   Normaalväärtus

| (30) | Eksportiv äriühing, kes taotles ainult individuaalset kohtlemist, ei suutnud pikendatud tähtaja jooksul esitada täielikku nõuetekohaselt põhjendatud vastust eksportija küsimustikule. Seetõttu ei olnud dumpingumarginaali kindlaksmääramine võimalik ning äriühingut tuli käsitleda uurimises koostööd mittetegeva isikuna. |
| --- | --- |

(30)

Eksportiv äriühing, kes taotles ainult individuaalset kohtlemist, ei suutnud pikendatud tähtaja jooksul esitada täielikku nõuetekohaselt põhjendatud vastust eksportija küsimustikule. Seetõttu ei olnud dumpingumarginaali kindlaksmääramine võimalik ning äriühingut tuli käsitleda uurimises koostööd mittetegeva isikuna.

3.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine kõikidele eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

a)   Võrdlusriik

| (31) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (32) | Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada Hiina normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina Indiat ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(32)

Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada Hiina normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina Indiat ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama.

| (33) | Selle ettepaneku vastu protesteeris üks kasutaja, üks koostööd tegev eksportija ja üks koostööd mittetegev tootja. Peamised vastuväited India kasutamisele võrdlusriigina olid järgmised:






  — | Indias on tootjaid vähe ning India siseturul puudub konkurents, |
| --- | --- | --- |

(33)

Selle ettepaneku vastu protesteeris üks kasutaja, üks koostööd tegev eksportija ja üks koostööd mittetegev tootja. Peamised vastuväited India kasutamisele võrdlusriigina olid järgmised:

—

Indias on tootjaid vähe ning India siseturul puudub konkurents,

| — | India toodab ainult oma siseturu tarbeks ja mitte ekspordiks, |
| --- | --- |

—

India toodab ainult oma siseturu tarbeks ja mitte ekspordiks,

| — | Indias toimub tootmine teistsugusel viisil ja seega on ka tootmisprotsess erinev, |
| --- | --- |

—

Indias toimub tootmine teistsugusel viisil ja seega on ka tootmisprotsess erinev,

| — | India tootmismaht on võrreldes Hiinaga väike, |
| --- | --- |

—

India tootmismaht on võrreldes Hiinaga väike,

| — | kvaliteeti ja kvantiteeti silmas pidades ei ole India tootmine stabiilne. |
| --- | --- |

—

kvaliteeti ja kvantiteeti silmas pidades ei ole India tootmine stabiilne.

| (34) | Huvitatud isikud ei suutnud siiski soovitada ühtegi sobivamat alternatiivi ega esitada üksikasju või põhjendada oma väidet, et India ei ole sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(34)

Huvitatud isikud ei suutnud siiski soovitada ühtegi sobivamat alternatiivi ega esitada üksikasju või põhjendada oma väidet, et India ei ole sobiv võrdlusriik.

| (35) | Seepärast püüdis komisjon teha koostööd Indiaga, aga ka kõigi teiste teadaolevate võimalike võrdlusriikidega, nagu näiteks Türgi, Lõuna-Aafrika, Iraan ja Tai. |
| --- | --- |

(35)

Seepärast püüdis komisjon teha koostööd Indiaga, aga ka kõigi teiste teadaolevate võimalike võrdlusriikidega, nagu näiteks Türgi, Lõuna-Aafrika, Iraan ja Tai.

| (36) | Selgus, et eelnenud põhjenduses mainitud riikide seast toodavad praegusel ajal kangmehhanisme ainult mõned üksikud India ja Iraani tootjad. Lisaks ei olnud võimalik Indiaga täielikku koostööd saavutada, kuid Iraani tootja nõustus komisjoniga täielikult koostööd tegema. |
| --- | --- |

(36)

Selgus, et eelnenud põhjenduses mainitud riikide seast toodavad praegusel ajal kangmehhanisme ainult mõned üksikud India ja Iraani tootjad. Lisaks ei olnud võimalik Indiaga täielikku koostööd saavutada, kuid Iraani tootja nõustus komisjoniga täielikult koostööd tegema.

| (37) | Vastuse analüüs näitas, et Iraanil on üks tootja ja et see tootja müüs siseturule. Lisaks sellele leiti, et Iraani turule toimub märkimisväärne Hiina toodete import. Seega on selge, et Iraani ja Hiina tooted konkureerivad Iraani turul. |
| --- | --- |

(37)

Vastuse analüüs näitas, et Iraanil on üks tootja ja et see tootja müüs siseturule. Lisaks sellele leiti, et Iraani turule toimub märkimisväärne Hiina toodete import. Seega on selge, et Iraani ja Hiina tooted konkureerivad Iraani turul.

| (38) | Eespool öeldut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Iraan on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kõige sobivam ja mõistlikum võrdlusriik. |
| --- | --- |

(38)

Eespool öeldut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Iraan on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kõige sobivam ja mõistlikum võrdlusriik.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigis

| (39) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, võrdlusriigi tootjalt saadud andmete põhjal. Normaalväärtus määrati kõigi Iraani siseturul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal, kuna leiti, et tootja poolt Iraanis sooritatud tehingud on tehtud tavapärase kaubandustegevuse tingimustes. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, võrdlusriigi tootjalt saadud andmete põhjal. Normaalväärtus määrati kõigi Iraani siseturul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal, kuna leiti, et tootja poolt Iraanis sooritatud tehingud on tehtud tavapärase kaubandustegevuse tingimustes.

| (40) | Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva India tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(40)

Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva India tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

4.   Ekspordihinnad

| (41) | Ekspordimüügi puhul ühendusse ühendusevälise sidusettevõtte kaudu eksportija poolt, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine, määrati ekspordihind kindlaks ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele suunatud edasimüügi hindade põhjal. |
| --- | --- |

(41)

Ekspordimüügi puhul ühendusse ühendusevälise sidusettevõtte kaudu eksportija poolt, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine, määrati ekspordihind kindlaks ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele suunatud edasimüügi hindade põhjal.

| (42) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusaluseid tooteid eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, nimelt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(42)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusaluseid tooteid eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, nimelt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

5.   Võrdlus

| (43) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. |
| --- | --- |

(43)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust.

| (44) | Selle alusel saab teha kohandusi transpordi-, kindlustus-, käitlus-, laadimis- ning lisakulude, krediidi-, vahendus- ja müügijärgsete (garantii-) kulude erinevuste puhul sellisel määral, mil need on piisavalt põhjendatud. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i tehti muudatusi ka juhul, kui ekspordimüük toimus sidusettevõtete kaudu, mille asukoht on muus kui asjaomases või ühendusse kuuluvas riigis. |
| --- | --- |

(44)

Selle alusel saab teha kohandusi transpordi-, kindlustus-, käitlus-, laadimis- ning lisakulude, krediidi-, vahendus- ja müügijärgsete (garantii-) kulude erinevuste puhul sellisel määral, mil need on piisavalt põhjendatud. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i tehti muudatusi ka juhul, kui ekspordimüük toimus sidusettevõtete kaudu, mille asukoht on muus kui asjaomases või ühendusse kuuluvas riigis.

6.   Dumpingumarginaal

6.1.   Koostööd tegevale eksportivale tootjale, kellele on võimaldatud individuaalne kohtlemine

| (45) | Äriühingu puhul, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kõigi ühendusse eksporditud tooteliikide puhul võrdlusriigi jaoks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust vastava ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(45)

Äriühingu puhul, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kõigi ühendusse eksporditud tooteliikide puhul võrdlusriigi jaoks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust vastava ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (46) | Esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmine:







  — | Dongguan Nanzha Leco Stationary | 33,4 %. |
| --- | --- | --- | --- |

(46)

Esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmine:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationary

33,4 %.

6.2.   Kõigile teistele eksportivatele tootjatele

| (47) | Üleriigilise tollimaksu arvutamiseks, mida saaks kohaldada kõigile ülejäänud Hiina eksportijatele, määras komisjon esmalt koostöötaseme. Sellega seoses tuletatakse meelde, et neljast esialgu turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühingust kolm loobus koostööst ning Hiina teised eksportivad tootjad koostööd ei teinud, välja arvatud üks ainult individuaalset kohtlemist taotlenud äriühing, kes tuli lugeda koostööd mittetegevaks. |
| --- | --- |

(47)

Üleriigilise tollimaksu arvutamiseks, mida saaks kohaldada kõigile ülejäänud Hiina eksportijatele, määras komisjon esmalt koostöötaseme. Sellega seoses tuletatakse meelde, et neljast esialgu turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühingust kolm loobus koostööst ning Hiina teised eksportivad tootjad koostööd ei teinud, välja arvatud üks ainult individuaalset kohtlemist taotlenud äriühing, kes tuli lugeda koostööd mittetegevaks.

| (48) | Võttes arvesse, et eksportijad, kellele turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ei võimaldatud, koostööd ei teinud, tehti arvutus saadaolevate faktide põhjal. Seega arvutati üleriigiline dumpingumarginaal kõige representatiivsema tootekoodi põhjal, mille alla kuuluvat toodet eksportisid Hiinast eksportijad, kellele ei olnud võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. Seejärel võrreldi ekspordihinda võrdlusriigile määratud normaalväärtusega. Et teha kindlaks, kas tegemist oli tõepoolest õiglase võrdlusega, kogus komisjon lisaks turuandmeid, et määrata teiste eksportivate tootjate impordihinnad. Selle tegevuse jooksul ei ilmnenud teavet, mis oleks viidanud sellele, et arvutused pole õiglased ja põhjendatud. |
| --- | --- |

(48)

Võttes arvesse, et eksportijad, kellele turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ei võimaldatud, koostööd ei teinud, tehti arvutus saadaolevate faktide põhjal. Seega arvutati üleriigiline dumpingumarginaal kõige representatiivsema tootekoodi põhjal, mille alla kuuluvat toodet eksportisid Hiinast eksportijad, kellele ei olnud võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. Seejärel võrreldi ekspordihinda võrdlusriigile määratud normaalväärtusega. Et teha kindlaks, kas tegemist oli tõepoolest õiglase võrdlusega, kogus komisjon lisaks turuandmeid, et määrata teiste eksportivate tootjate impordihinnad. Selle tegevuse jooksul ei ilmnenud teavet, mis oleks viidanud sellele, et arvutused pole õiglased ja põhjendatud.

| (49) | Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 48,1 % CIF-hinnast ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(49)

Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 48,1 % CIF-hinnast ühenduse piiril.

| (50) | Seda marginaali kohaldatakse kõigile tootjatele, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(50)

Seda marginaali kohaldatakse kõigile tootjatele, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist.

C.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (51) | Uurimisega tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul tootsid ühenduses kangmehhanisme järgmised tootjad: kolm kaebuse esitanud ühenduse tootjat, kaks tootjat, kes toetasid kaebust ja tegid komisjoniga uurimisperioodi ajal täielikku koostööd, ning Esselte, kes tootis kangmehhanisme ainult omaenda tarbeks. |
| --- | --- |

(51)

Uurimisega tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul tootsid ühenduses kangmehhanisme järgmised tootjad: kolm kaebuse esitanud ühenduse tootjat, kaks tootjat, kes toetasid kaebust ja tegid komisjoniga uurimisperioodi ajal täielikku koostööd, ning Esselte, kes tootis kangmehhanisme ainult omaenda tarbeks.

| (52) | Oli veel üks äriühing, kes uurimisperioodil tootis ja importis kangmehhanisme ainult enda tarbeks. Kuid see tootja lõpetas tootmise uurimisperioodi ajal. Äriühing vastas ühenduse tootjatele mõeldud küsimustikule ning esitas andmed oma toodangu kohta. |
| --- | --- |

(52)

Oli veel üks äriühing, kes uurimisperioodil tootis ja importis kangmehhanisme ainult enda tarbeks. Kuid see tootja lõpetas tootmise uurimisperioodi ajal. Äriühing vastas ühenduse tootjatele mõeldud küsimustikule ning esitas andmed oma toodangu kohta.

| (53) | Oli veel üks tootja, kes esitas kaebusele toetuskirja, kuid kelle puhul ei leitud, et ta oleks uurimisperioodil vaatlusalust toodet tootnud. |
| --- | --- |

(53)

Oli veel üks tootja, kes esitas kaebusele toetuskirja, kuid kelle puhul ei leitud, et ta oleks uurimisperioodil vaatlusalust toodet tootnud.

| (54) | Kaebajad väitsid, et esines veelgi äriühinguid, kes uurimisperioodil vaatlusalust toodet tootsid, kuid piiratud kogustes. Need äriühingud ei andnud endast teada ega esitanud uurimise jaoks vajalikke tootmisandmeid. Kõnealuseid tootmiskoguseid ei kaasata esialgu ühenduse toodangusse. |
| --- | --- |

(54)

Kaebajad väitsid, et esines veelgi äriühinguid, kes uurimisperioodil vaatlusalust toodet tootsid, kuid piiratud kogustes. Need äriühingud ei andnud endast teada ega esitanud uurimise jaoks vajalikke tootmisandmeid. Kõnealuseid tootmiskoguseid ei kaasata esialgu ühenduse toodangusse.

| (55) | Leiti, et üks koostööd tegevatest tootjatest, kes kaebust toetas, importis vaatlusalust toodet ka Hiinast. Kuigi suurem osa selle tootja EÜ müügist oli uurimisperioodil toodetud ühenduses, selgus, et ligikaudu 25 % ühenduse müügimahust on ostetud Hiinast. See moodustas ligikaudu 39 % äriühingu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(55)

Leiti, et üks koostööd tegevatest tootjatest, kes kaebust toetas, importis vaatlusalust toodet ka Hiinast. Kuigi suurem osa selle tootja EÜ müügist oli uurimisperioodil toodetud ühenduses, selgus, et ligikaudu 25 % ühenduse müügimahust on ostetud Hiinast. See moodustas ligikaudu 39 % äriühingu kogutoodangust.

| (56) | Kuigi see on üsna oluline osa äriühingu tegevusest, leiti, et selle impordi näol oli tegemist enesekaitsega Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vastu. Juba vaatlusaluse perioodi algul, kui tootja mõistis, et ta ei suuda täielikult konkureerida Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordiga, otsustas ta oma vanad seadmed Hiinasse saata ja luua koos Hiina tootjaga ühisettevõte. Nimetatud ühenduse tootja poolt esitatud finantsandmete kontrollimine näitas, et ta müüs Hiina kangmehhanisme selleks, et tasa teha märkimisväärset kahju, mis oli tekkinud tema enda toodetud toodete müümisel ühenduse turul. Hiina kangmehhanismide importimine on kindlasti aidanud äriühingul siiani toime tulla. |
| --- | --- |

(56)

Kuigi see on üsna oluline osa äriühingu tegevusest, leiti, et selle impordi näol oli tegemist enesekaitsega Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vastu. Juba vaatlusaluse perioodi algul, kui tootja mõistis, et ta ei suuda täielikult konkureerida Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordiga, otsustas ta oma vanad seadmed Hiinasse saata ja luua koos Hiina tootjaga ühisettevõte. Nimetatud ühenduse tootja poolt esitatud finantsandmete kontrollimine näitas, et ta müüs Hiina kangmehhanisme selleks, et tasa teha märkimisväärset kahju, mis oli tekkinud tema enda toodetud toodete müümisel ühenduse turul. Hiina kangmehhanismide importimine on kindlasti aidanud äriühingul siiani toime tulla.

| (57) | Leiti, et kõnealuse äriühingu põhitegevus leiab aset ühenduses ja tema tegevus on selgelt omane ühenduse tootjale. Selle äriühingu koostöö näitab, et tema tegevus ja huvid on samasugused kui teiste uurimises osalevate kaebuse esitajate tegevus ja huvid. Seetõttu otsustati, et ühenduse toodangu määratlus peaks hõlmama ka selle tootja toodangut. |
| --- | --- |

(57)

Leiti, et kõnealuse äriühingu põhitegevus leiab aset ühenduses ja tema tegevus on selgelt omane ühenduse tootjale. Selle äriühingu koostöö näitab, et tema tegevus ja huvid on samasugused kui teiste uurimises osalevate kaebuse esitajate tegevus ja huvid. Seetõttu otsustati, et ühenduse toodangu määratlus peaks hõlmama ka selle tootja toodangut.

| (58) | Seepärast on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamise eesmärgil ühenduse toodangu maht ajutiselt arvutatud viie kaebuse esitamist toetava koostööd tegeva ühenduse tootja toodangu lisamise teel selle lisandunud tootja saadaolevatele andmetele. |
| --- | --- |

(58)

Seepärast on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamise eesmärgil ühenduse toodangu maht ajutiselt arvutatud viie kaebuse esitamist toetava koostööd tegeva ühenduse tootja toodangu lisamise teel selle lisandunud tootja saadaolevatele andmetele.

2.   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (59) | Kaebust toetanud ja uurimises täielikku koostööd teinud viie ühenduse tootja toodangu mahuks uurimisperioodil määrati ligikaudu 220 miljonit ühikut. See moodustab üle 90 % ühenduse toodangust. Seetõttu moodustavad need äriühingud algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(59)

Kaebust toetanud ja uurimises täielikku koostööd teinud viie ühenduse tootja toodangu mahuks uurimisperioodil määrati ligikaudu 220 miljonit ühikut. See moodustab üle 90 % ühenduse toodangust. Seetõttu moodustavad need äriühingud algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ühenduse tootmisharu.

| (60) | Tuleb märkida, et isegi kui Hiinast kangmehhanisme importiv tootja jäeti ühenduse toodangust ja toomisharust välja, moodustas ülejäänud tootjate toodang siiski suurema osa ühenduse toodangu kogumahust, vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 ja artikli 5 lõikele 4. |
| --- | --- |

(60)

Tuleb märkida, et isegi kui Hiinast kangmehhanisme importiv tootja jäeti ühenduse toodangust ja toomisharust välja, moodustas ülejäänud tootjate toodang siiski suurema osa ühenduse toodangu kogumahust, vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 ja artikli 5 lõikele 4.

3.   Ühenduse tarbimine

| (61) | Tarbimise aluseks võeti teadaolevate tootjate müügi maht ühenduse sõltumatutele klientidele ning import kolmandatest riikidest. Ühenduse tootjate müügimaht määrati kindlaks suurel määral nende tagastatud küsimustike vastuste põhjal. Impordimahtude puhul tuli aga aluseks võtta kaebus, sest Hiinast eksportivate tootjate koostöö oli vähene ja Eurostati andmed mitte piisavalt täpsed. Tegelikult hõlmab kangmehhanismide CN-kood ka spiraalköiteseadiseid ning seda väljendatakse ainult tonnides, mitte ühikutes. |
| --- | --- |

(61)

Tarbimise aluseks võeti teadaolevate tootjate müügi maht ühenduse sõltumatutele klientidele ning import kolmandatest riikidest. Ühenduse tootjate müügimaht määrati kindlaks suurel määral nende tagastatud küsimustike vastuste põhjal. Impordimahtude puhul tuli aga aluseks võtta kaebus, sest Hiinast eksportivate tootjate koostöö oli vähene ja Eurostati andmed mitte piisavalt täpsed. Tegelikult hõlmab kangmehhanismide CN-kood ka spiraalköiteseadiseid ning seda väljendatakse ainult tonnides, mitte ühikutes.

| (62) | Järgnev tabel näitab, et ühenduses kasvas vaatlusaluse toote nõudlus vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt:
  Tabel 1









  Tükki aastas (tuhandetes) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine | 301 440 | 301 990 | 337 300 | 399 670 |
| Indeks | 100 | 100 | 112 | 132 |

(62)

Järgnev tabel näitab, et ühenduses kasvas vaatlusaluse toote nõudlus vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt:

Tabel 1

Tükki aastas (tuhandetes)

2001

2002

2003

2004 (uurimisperiood)

Tarbimine

301 440

301 990

337 300

399 670

Indeks

100

100

112

132

| (63) | Peamine tõus toimus ajavahemikul 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni, mil tarbimine kasvas 18 % ehk üle 62 miljoni ühiku võrra. Ühenduse tootmisharu suurendas oma müügimahtu 8 % ehk 14 miljoni ühiku võrra. Samal perioodil suurenes import Hiinast 29 % ehk 48 miljoni ühiku võrra. |
| --- | --- |

(63)

Peamine tõus toimus ajavahemikul 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni, mil tarbimine kasvas 18 % ehk üle 62 miljoni ühiku võrra. Ühenduse tootmisharu suurendas oma müügimahtu 8 % ehk 14 miljoni ühiku võrra. Samal perioodil suurenes import Hiinast 29 % ehk 48 miljoni ühiku võrra.

4.   Import Hiinast ühendusse

4.1.   Asjaomase impordi maht, turuosa ja keskmine hind

a)   Impordi maht ja turuosa

| (64) | Nagu märgitud põhjenduses 61 võeti Hiina impordimahu kindlaksmääramisel aluseks kaebuses esitatud andmed. Neid andmeid siiski võrreldi Eurostati andmetega ja suurima uurimises koostööd tegeva Hiina eksportija (kelle toodang moodustab üle 65 % Hiina koguekspordist) valdustes tõestatud ekspordiandmetega. |
| --- | --- |

(64)

Nagu märgitud põhjenduses 61 võeti Hiina impordimahu kindlaksmääramisel aluseks kaebuses esitatud andmed. Neid andmeid siiski võrreldi Eurostati andmetega ja suurima uurimises koostööd tegeva Hiina eksportija (kelle toodang moodustab üle 65 % Hiina koguekspordist) valdustes tõestatud ekspordiandmetega.

| (65) | Asjaomasest riigist pärit impordi mahu ja turuosa areng on olnud järgmine:
  Tabel 2









  Impordimaht (tuhat tükki) | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 135 000 | 130 000 | 166 000 | 214 000 |
| Indeks | 100 | 96 | 123 | 159 |

(65)

Asjaomasest riigist pärit impordi mahu ja turuosa areng on olnud järgmine:

Tabel 2

Impordimaht (tuhat tükki)

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Hiina

135 000

130 000

166 000

214 000

Indeks

100

96

123

159

| Impordi turuosa | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 44,8 % | 43,1 % | 49,2 % | 53,6 % |
| Indeks | 100 | 96 | 110 | 120 |

Impordi turuosa

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Hiina

44,8 %

43,1 %

49,2 %

53,6 %

Indeks

100

96

110

120

| (66) | Nagu näha ülaltoodud tabelist 1, suurenes vaatlusalusel perioodil kangmehhanismide tarbimine ühenduses 32 % ehk 98 miljoni ühiku võrra. Vahepeal on import asjaomasest riigist kasvanud ligikaudu 59 % ehk 79 miljoni ühiku võrra. Selle tulemusena on turuosa vaatlusalusel perioodil kasvanud 44,8 %lt 53,6 %ni. See tähendab, et turuosa kasv oli 8,8 protsendipunkti. Tuleb märkida, et Hiina eksportivate tootjate impordi peamine kasv ja turuosa suurenemine toimus 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui dumpinguhinnaga import kasvas 48 miljoni ühiku ja turuosa 4,4 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(66)

Nagu näha ülaltoodud tabelist 1, suurenes vaatlusalusel perioodil kangmehhanismide tarbimine ühenduses 32 % ehk 98 miljoni ühiku võrra. Vahepeal on import asjaomasest riigist kasvanud ligikaudu 59 % ehk 79 miljoni ühiku võrra. Selle tulemusena on turuosa vaatlusalusel perioodil kasvanud 44,8 %lt 53,6 %ni. See tähendab, et turuosa kasv oli 8,8 protsendipunkti. Tuleb märkida, et Hiina eksportivate tootjate impordi peamine kasv ja turuosa suurenemine toimus 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui dumpinguhinnaga import kasvas 48 miljoni ühiku ja turuosa 4,4 protsendipunkti võrra.

b)   Impordi- ja dumpinguhinnad

| (67) | Tabelist on näha, kuidas on arenenud Hiina keskmised impordihinnad vaatlusalusel perioodil. Impordihinnad kahanesid 120 eurolt tuhande kangmehhanismi kohta aastal 2001. aastal kuni 107 euroni tuhande kangmehhanismi kohta uurimisperioodil. Impordihinna tase oli 2003. aastal niivõrd madal, et samaaegne 20 % tarbimise kasv võimaldas seda 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 11 % võrra tõsta. See hinnatase jääb ühenduse tootmisharu omast siiski tunduvalt madalamaks. Ühtekokku oli vaatlusaluse perioodi jooksul dumpinguhinnaga impordi hinnalangus 11 %. |
| --- | --- |

(67)

Tabelist on näha, kuidas on arenenud Hiina keskmised impordihinnad vaatlusalusel perioodil. Impordihinnad kahanesid 120 eurolt tuhande kangmehhanismi kohta aastal 2001. aastal kuni 107 euroni tuhande kangmehhanismi kohta uurimisperioodil. Impordihinna tase oli 2003. aastal niivõrd madal, et samaaegne 20 % tarbimise kasv võimaldas seda 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 11 % võrra tõsta. See hinnatase jääb ühenduse tootmisharu omast siiski tunduvalt madalamaks. Ühtekokku oli vaatlusaluse perioodi jooksul dumpinguhinnaga impordi hinnalangus 11 %.

| (68) | Ühenduse turu müügihindade võrdlus uurimisperioodil tehti ühenduse tootmisharu ja Hiina eksportivate tootjate hindade vahel. Võrdlus tehti pärast mahahindluste mahaarvamisi, hinnaalandeid ja impordijärgsete kulude korrigeerimist. Ühenduse tootmisharu hindu korrigeeriti tehasehindadega ja impordihindadeks võeti CIF-hinnad ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(68)

Ühenduse turu müügihindade võrdlus uurimisperioodil tehti ühenduse tootmisharu ja Hiina eksportivate tootjate hindade vahel. Võrdlus tehti pärast mahahindluste mahaarvamisi, hinnaalandeid ja impordijärgsete kulude korrigeerimist. Ühenduse tootmisharu hindu korrigeeriti tehasehindadega ja impordihindadeks võeti CIF-hinnad ühenduse piiril.

| (69) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodil imporditi Hiina kangmehhanisme ühendusse ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega. Protsentides väljendatult oli tegemist 24,3 % allalöömismarginaaliga. Võttes arvesse sellist hindade allalöömise taset ja ühenduse tootmisharu tasuvuse ja hinna arengut (nagu edaspidi kirjeldatakse), on selge, et oluline hinnalangus oli toimunud juba vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(69)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodil imporditi Hiina kangmehhanisme ühendusse ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega. Protsentides väljendatult oli tegemist 24,3 % allalöömismarginaaliga. Võttes arvesse sellist hindade allalöömise taset ja ühenduse tootmisharu tasuvuse ja hinna arengut (nagu edaspidi kirjeldatakse), on selge, et oluline hinnalangus oli toimunud juba vaatlusalusel perioodil.

5.   Ühenduse tootmisharu majandusolukord

| (70) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas dumpinguhinnaga impordi mõju uuring hinnangut kõikidele ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavatele majandusteguritele ja -näitajatele vaatlusalusel perioodil, täpsemalt alates aastast 2001 kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(70)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas dumpinguhinnaga impordi mõju uuring hinnangut kõikidele ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavatele majandusteguritele ja -näitajatele vaatlusalusel perioodil, täpsemalt alates aastast 2001 kuni uurimisperioodini.

| (71) | Tabelis 4 esitatud ühenduse tootmisharu andmed on viie koostööd tegeva ühenduse tootja kontrollitud koondandmed. |
| --- | --- |

(71)

Tabelis 4 esitatud ühenduse tootmisharu andmed on viie koostööd tegeva ühenduse tootja kontrollitud koondandmed.

5.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (72) | Tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng on järgmine:
  Tabel 4









  Indeksid 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tuhat ühikut) | 225 065 | 222 036 | 221 472 | 219 990 |
| Toodanguindeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Tootmisvõimsus (ühikut) | 454 423 | 439 504 | 488 387 | 490 172 |
| Tootmisvõimsuse indeks | 100 | 97 | 107 | 108 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine % | 50 % | 51 % | 45 % | 45 % |
| Tootmisvõimsuse rakendamise indeks | 100 | 102 | 92 | 91 |

(72)

Tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng on järgmine:

Tabel 4

Indeksid 2001 = 100

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmine (tuhat ühikut)

225 065

222 036

221 472

219 990

Toodanguindeks (2001 = 100)

100

99

98

98

Tootmisvõimsus (ühikut)

454 423

439 504

488 387

490 172

Tootmisvõimsuse indeks

100

97

107

108

Tootmisvõimsuse rakendamine %

50 %

51 %

45 %

45 %

Tootmisvõimsuse rakendamise indeks

100

102

92

91

| (73) | Vaatamata suurenenud nõudlusele kahanes ühenduse tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 2 % võrra. Arvestades häid turuväljavaateid ja kasvavat tarbimist, tegi ühenduse tootmisharu investeeringuid tootmisvõimsuse tõstmiseks. Tootmisvõimsuse rakendamine kahanes siiski 9 % võrra, osaliselt ka toodangu mõningase vähenemise tõttu. |
| --- | --- |

(73)

Vaatamata suurenenud nõudlusele kahanes ühenduse tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 2 % võrra. Arvestades häid turuväljavaateid ja kasvavat tarbimist, tegi ühenduse tootmisharu investeeringuid tootmisvõimsuse tõstmiseks. Tootmisvõimsuse rakendamine kahanes siiski 9 % võrra, osaliselt ka toodangu mõningase vähenemise tõttu.

5.2.   Varud

| (74) | Tabelis esitatud arvud peegeldavad varude mahtu iga perioodi lõpus.
  Tabel 5 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tuhat tükki) | 11 750 | 8 242 | 15 201 | 15 236 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 70 | 129 | 130 |

(74)

Tabelis esitatud arvud peegeldavad varude mahtu iga perioodi lõpus.

Tabel 5

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Varud (tuhat tükki)

11 750

8 242

15 201

15 236

Indeks 2001 = 100

100

70

129

130

| (75) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu varud ei kujutanud endast ühenduse tootmisharu majandusolukorra hindamisel asjakohast näitajat. Tegelikult toodab ühenduse tootmisharu peamiselt tellimise alusel ning varude tase kujutas endast vaatlusalusel perioodil piiratud osa tootmisest ja 3 kuni 4 nädala pikkust tarneaega. |
| --- | --- |

(75)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu varud ei kujutanud endast ühenduse tootmisharu majandusolukorra hindamisel asjakohast näitajat. Tegelikult toodab ühenduse tootmisharu peamiselt tellimise alusel ning varude tase kujutas endast vaatlusalusel perioodil piiratud osa tootmisest ja 3 kuni 4 nädala pikkust tarneaega.

5.3.   Ühenduse müügimaht, turuosad, keskmised ühikuhinnad ja kasv

| (76) | Tabelis esitatud arvud peegeldavad ühenduse tootmisharu müügimahtu sõltumatutele klientidele ühenduse turul.
  Tabel 6









  Indeksid 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tuhat tükki) | 166 440 | 171 990 | 171 300 | 185 670 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 112 |
| Turuosa | 55,1 % | 56,6 % | 50,7 % | 46,4 % |
| Indeks | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Keskmised müügihinnad
  (euro/tuhat tükki) | 152 | 142 | 137 | 132 |
| Indeks | 100 | 93 | 90 | 87 |

(76)

Tabelis esitatud arvud peegeldavad ühenduse tootmisharu müügimahtu sõltumatutele klientidele ühenduse turul.

Tabel 6

Indeksid 2001 = 100

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Müügimaht (tuhat tükki)

166 440

171 990

171 300

185 670

Indeks

100

103

103

112

Turuosa

55,1 %

56,6 %

50,7 %

46,4 %

Indeks

100

103

92

84

Keskmised müügihinnad

(euro/tuhat tükki)

152

142

137

132

Indeks

100

93

90

87

| (77) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu võis tarbimise kasvust teataval määral tulu saada müügi suurendamisega 12 % ehk 19 miljoni ühiku võrra vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(77)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu võis tarbimise kasvust teataval määral tulu saada müügi suurendamisega 12 % ehk 19 miljoni ühiku võrra vaatlusalusel perioodil.

| (78) | Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes siiski 55,1 %lt 2001. aastal 46,4 %ni uurimisperioodi lõpus. See tähendab, et turuosa vähenes 8,7 protsendipunkti. Peamist turuosa vähenemist täheldati 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui ühenduse tootmisharu kaotas 4,4 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(78)

Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes siiski 55,1 %lt 2001. aastal 46,4 %ni uurimisperioodi lõpus. See tähendab, et turuosa vähenes 8,7 protsendipunkti. Peamist turuosa vähenemist täheldati 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui ühenduse tootmisharu kaotas 4,4 protsendipunkti.

| (79) | Seepärast on selge, et ühenduse tootmisharu ei saanud turu kasvust täielikku kasu. |
| --- | --- |

(79)

Seepärast on selge, et ühenduse tootmisharu ei saanud turu kasvust täielikku kasu.

| (80) | Tabelist on näha, et ühenduse tootmisharu tegi läbi märkimisväärse keskmise müügihinna languse (13 % võrra), sest ühenduse turule tungis veelgi rohkem madala dumpinguhinnaga importi. |
| --- | --- |

(80)

Tabelist on näha, et ühenduse tootmisharu tegi läbi märkimisväärse keskmise müügihinna languse (13 % võrra), sest ühenduse turule tungis veelgi rohkem madala dumpinguhinnaga importi.

5.4.   Tasuvus

| (81) | Tabelis 7 esitatud tasuvusmarginaalid on ühenduse tootmisharu finantstulemuste protsent ühenduse turu saavutatud käibest.
  Tabel 7









  Ühenduse müügi tasuvus (käibe tulu) | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügi tasuvus | – 13 % | – 17 % | – 19 % | – 26 % |
| — suundumus | | – 4 % | – 6 % | – 13 % |

(81)

Tabelis 7 esitatud tasuvusmarginaalid on ühenduse tootmisharu finantstulemuste protsent ühenduse turu saavutatud käibest.

Tabel 7

Ühenduse müügi tasuvus (käibe tulu)

2001

2002

2003

Uurimisperiood

EÜ müügi tasuvus

– 13 %

– 17 %

– 19 %

– 26 %

— suundumus

– 4 %

– 6 %

– 13 %

| (82) | Tasuvus oli negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Languse ulatus suurenes tunduvalt hindade alanemise tõttu. Isegi vaatamata sellele, et ühenduse tootmisharu optimeeris Hiina impordiga konkureerimiseks oma tootmist ja kohandas kõiki vaatlusaluse toote võimalikke tehnilisi näitajaid, jätkus vaatlusalusel perioodil languse kasv. Uurimisperioodil saavutatud tasuvust ei õnnestunud samal tasemel hoida isegi lühikese aja jooksul. |
| --- | --- |

(82)

Tasuvus oli negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Languse ulatus suurenes tunduvalt hindade alanemise tõttu. Isegi vaatamata sellele, et ühenduse tootmisharu optimeeris Hiina impordiga konkureerimiseks oma tootmist ja kohandas kõiki vaatlusaluse toote võimalikke tehnilisi näitajaid, jätkus vaatlusalusel perioodil languse kasv. Uurimisperioodil saavutatud tasuvust ei õnnestunud samal tasemel hoida isegi lühikese aja jooksul.

5.5.   Investeeringutasuvus, rahakäive, investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (83) | Järgnev tabel kajastab investeeringutasuvuse suundumusi, rahakäivet ja investeeringuid.
  Tabel 8









  Indeksid 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus
  (äriühingud kokku) | – 18 % | – 22 % | – 17 % | – 55 % |
| Rahakäive
  (äriühingud kokku, eurodes) | 1 737 465 | 720 972 | – 259 997 | – 2 757 046 |
| Indeks | 100 | 176 | 45 | 73 |
| Investeeringud
  (vaatlusalune toode, eurodes) | 1 839 277 | 2 453 440 | 2 353 561 | 2 601 880 |
| Indeks | 100 | 133 | 128 | 141 |

(83)

Järgnev tabel kajastab investeeringutasuvuse suundumusi, rahakäivet ja investeeringuid.

Tabel 8

Indeksid 2001 = 100

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Investeeringutasuvus

(äriühingud kokku)

– 18 %

– 22 %

– 17 %

– 55 %

Rahakäive

(äriühingud kokku, eurodes)

1 737 465

720 972

– 259 997

– 2 757 046

Indeks

100

176

45

73

Investeeringud

(vaatlusalune toode, eurodes)

1 839 277

2 453 440

2 353 561

2 601 880

Indeks

100

133

128

141

| (84) | Nagu leiti ülaltoodud põhjendustes 78 ja 82, mõjutas ühenduse tootmisharu müügihinna langus oluliselt selle tasuvust. See mõjutas negatiivselt ka tasuvusega seotud kahjunäitajaid. Võib märkida, et investeeringutasuvuse ja rahavoogude puhul täheldatud negatiivne suundumus järgib suurel määral tabelis 6 esitatud tasuvuse suundumusi. |
| --- | --- |

(84)

Nagu leiti ülaltoodud põhjendustes 78 ja 82, mõjutas ühenduse tootmisharu müügihinna langus oluliselt selle tasuvust. See mõjutas negatiivselt ka tasuvusega seotud kahjunäitajaid. Võib märkida, et investeeringutasuvuse ja rahavoogude puhul täheldatud negatiivne suundumus järgib suurel määral tabelis 6 esitatud tasuvuse suundumusi.

| (85) | Nagu põhjenduses 73 juba märgiti, suurendas ühenduse tootmisharu investeeringuid vaatlusaluse toote puhul, sest turutingimused olid vaatlusalusel perioodil väga soodsad. Ühenduse tootmisharu investeeringud seisnesid peamiselt pigem rajatiste ja seadmete väljavahetamises kui investeeringutes uutesse tootmisrajatistesse. |
| --- | --- |

(85)

Nagu põhjenduses 73 juba märgiti, suurendas ühenduse tootmisharu investeeringuid vaatlusaluse toote puhul, sest turutingimused olid vaatlusalusel perioodil väga soodsad. Ühenduse tootmisharu investeeringud seisnesid peamiselt pigem rajatiste ja seadmete väljavahetamises kui investeeringutes uutesse tootmisrajatistesse.

| (86) | Ühenduse tootmisharu toonitas, et tekkinud on suured raskused kapitali kaasamisega. Eespool esitatud järeldused ja eeskätt 26 % negatiivne tasuvus annavad selgelt mõista, et ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võime kas siis väljastpoolt tulevatelt rahastajatelt või emaettevõtte kaudu on tugevasti raskendatud katastroofilise finantsseisundi tõttu. |
| --- | --- |

(86)

Ühenduse tootmisharu toonitas, et tekkinud on suured raskused kapitali kaasamisega. Eespool esitatud järeldused ja eeskätt 26 % negatiivne tasuvus annavad selgelt mõista, et ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võime kas siis väljastpoolt tulevatelt rahastajatelt või emaettevõtte kaudu on tugevasti raskendatud katastroofilise finantsseisundi tõttu.

5.6.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| (87) | Ühenduse tootmisharu vähendas töötajate arvu alates 2001. aastast kuni uurimisperioodini. Tootlikkust oleks saanud vaatlusalusel perioodil tõsta investeeringute taseme tõusu ja töötajate arvu vähenemisega. |
| --- | --- |

(87)

Ühenduse tootmisharu vähendas töötajate arvu alates 2001. aastast kuni uurimisperioodini. Tootlikkust oleks saanud vaatlusalusel perioodil tõsta investeeringute taseme tõusu ja töötajate arvu vähenemisega.

| (88) | Töötasude kogusumma ja seotud kulud, mida ühenduse tootmisharu maksis, jäid vaatlusalusel perioodil muutumatuks. Sellel perioodil vähenes töötajate arv 10 % ning inflatsiooni tõttu toimus ka suhteline vähenemine. |
| --- | --- |

(88)

Töötasude kogusumma ja seotud kulud, mida ühenduse tootmisharu maksis, jäid vaatlusalusel perioodil muutumatuks. Sellel perioodil vähenes töötajate arv 10 % ning inflatsiooni tõttu toimus ka suhteline vähenemine.

5.7.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (89) | Dumpingumarginaalid on esitatud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Need määratud dumpingumarginaalid on selgelt üle miinimumtaseme. Lisaks ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades tegelike marginaalide mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(89)

Dumpingumarginaalid on esitatud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Need määratud dumpingumarginaalid on selgelt üle miinimumtaseme. Lisaks ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades tegelike marginaalide mõju tähtsusetuks pidada.

5.8.   Varasema dumpingu või subsideerimise mõju

| (90) | Ühenduse tootmisharu ei ole toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust, kuna taolisi uurimisi ei ole varem läbi viidud. |
| --- | --- |

(90)

Ühenduse tootmisharu ei ole toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust, kuna taolisi uurimisi ei ole varem läbi viidud.

5.9.   Järeldus kahju kohta

| (91) | Juba vaatlusaluse perioodi alguses kuulus Hiinale pool ühenduse kangmehhanismide turust. Hiina kindlustas seda niigi tugevat positsiooni märkimisväärselt. Tuleb meenutada, et Hiina impordimaht on vaatlusalusel perioodil tunduvalt suurenenud nii mahu (+ 79 miljonit ühikut) kui ka turuosa poolest (+ 8,8 protsendipunkti). Imporditud toodete keskmine ühikuhind vähenes 11 % võrra, mis kajastub uurimise käigus tuvastatud hinna allalöömises. |
| --- | --- |

(91)

Juba vaatlusaluse perioodi alguses kuulus Hiinale pool ühenduse kangmehhanismide turust. Hiina kindlustas seda niigi tugevat positsiooni märkimisväärselt. Tuleb meenutada, et Hiina impordimaht on vaatlusalusel perioodil tunduvalt suurenenud nii mahu (+ 79 miljonit ühikut) kui ka turuosa poolest (+ 8,8 protsendipunkti). Imporditud toodete keskmine ühikuhind vähenes 11 % võrra, mis kajastub uurimise käigus tuvastatud hinna allalöömises.

| (92) | Samal ajal kui ühenduse tootmisharu müügimahud suurenesid, ei saanud see tootmisharu vaatlusalusel perioodil ühenduse turu märkimisväärsest kasvust eriti kasu (+ 32 % ehk + 98 miljonit ühikut). Ühenduse tootmisharu kaotas märkimisväärse turuosa ja kandis kahju keskmise hinna 13 % alanemise tõttu. See tõi kaasa kahju kahekordistumise, vähenenud rahavood ja investeeringutasuvuse, tootmise ja tootmisvõimsuse rakendamise languse, töötasude külmutamise ning kohustuse vähendada tööhõivet vaatlusalusel perioodil. Vaatamata jõupingutustele konkursivõime tugevdamiseks, halvenes ühenduse tootmisharu finantsolukord uurimisperioodil märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(92)

Samal ajal kui ühenduse tootmisharu müügimahud suurenesid, ei saanud see tootmisharu vaatlusalusel perioodil ühenduse turu märkimisväärsest kasvust eriti kasu (+ 32 % ehk + 98 miljonit ühikut). Ühenduse tootmisharu kaotas märkimisväärse turuosa ja kandis kahju keskmise hinna 13 % alanemise tõttu. See tõi kaasa kahju kahekordistumise, vähenenud rahavood ja investeeringutasuvuse, tootmise ja tootmisvõimsuse rakendamise languse, töötasude külmutamise ning kohustuse vähendada tööhõivet vaatlusalusel perioodil. Vaatamata jõupingutustele konkursivõime tugevdamiseks, halvenes ühenduse tootmisharu finantsolukord uurimisperioodil märkimisväärselt.

| (93) | Samuti tuleb märkida, et mõned ühenduse tootjad lõpetasid viimaste aastate jooksul tootmise või tegevuse. |
| --- | --- |

(93)

Samuti tuleb märkida, et mõned ühenduse tootjad lõpetasid viimaste aastate jooksul tootmise või tegevuse.

| (94) | Kõiki näitajaid silmas pidades järeldatakse, et ühenduse tootmisharu sai uurimisperioodil olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Kõiki näitajaid silmas pidades järeldatakse, et ühenduse tootmisharu sai uurimisperioodil olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

D.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatav märkus

| (95) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti ka seda, kas on olemas põhjuslik seos Hiina dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 7 ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(95)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti ka seda, kas on olemas põhjuslik seos Hiina dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 7 ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Hiinast pärit impordi mõju

| (96) | Tuleb meenutada, et Hiina impordimaht on vaatlusalusel perioodil tunduvalt suurenenud nii mahu (43 %) kui turuosa poolest (8,8 protsendipunkti). Lisaks, nagu selgitatud ülalpool põhjenduses 67, langesid Hiina impordihinnad 11 % võrra ja lõid ühenduse tootmisharu hinnad alla 24 % võrra. Lisaks sellele langesid ka ühenduse tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(96)

Tuleb meenutada, et Hiina impordimaht on vaatlusalusel perioodil tunduvalt suurenenud nii mahu (43 %) kui turuosa poolest (8,8 protsendipunkti). Lisaks, nagu selgitatud ülalpool põhjenduses 67, langesid Hiina impordihinnad 11 % võrra ja lõid ühenduse tootmisharu hinnad alla 24 % võrra. Lisaks sellele langesid ka ühenduse tootmisharu hinnad.

| (97) | Vaatlusaluse perioodi vältel langesid ajas kokku ka edasine madalahinnaliste dumpingutoodete impordi kasv ning ühenduse tootmisharu juba niigi halva olukorra märkimisväärne halvenemine. Seda iseloomustab kõige paremini mõlema Hiina eksportija ja ühenduse tootmisharu 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal saavutatud majandustulemuste võrdlus. Sellel ajavahemikul kasvas Hiina kangmehhanismide impordi maht 48 miljoni ühiku võrra ning samas täheldati ka märkimisväärset hindade allalöömist. Selle tulemusena kasvatasid Hiina eksportivad tootjad oma turuosa 4,4 protsendipunkti. Samal perioodil kasvas ühenduse tootmisharu müügimaht ainult 14 miljoni ühiku võrra, mille tulemusel vähenes turuosa kiirelt kasvava turu tingimustes 4,3 protsendipunkti. Samal ajal pidi ühenduse tootmisharu vähendama keskmist müügihinda ligikaudu 4 % võrra. Finantsolukorra dramaatilist halvenemist näitab näiteks kulude suurenemine 7 protsendipunkti. Tuleks märkida, et Hiinast impordi tase oli kõrge juba vaatlusaluse perioodi alguses ning et ühenduse tootmisharu oli seega haavatavas olukorras selle perioodi algusest peale. |
| --- | --- |

(97)

Vaatlusaluse perioodi vältel langesid ajas kokku ka edasine madalahinnaliste dumpingutoodete impordi kasv ning ühenduse tootmisharu juba niigi halva olukorra märkimisväärne halvenemine. Seda iseloomustab kõige paremini mõlema Hiina eksportija ja ühenduse tootmisharu 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal saavutatud majandustulemuste võrdlus. Sellel ajavahemikul kasvas Hiina kangmehhanismide impordi maht 48 miljoni ühiku võrra ning samas täheldati ka märkimisväärset hindade allalöömist. Selle tulemusena kasvatasid Hiina eksportivad tootjad oma turuosa 4,4 protsendipunkti. Samal perioodil kasvas ühenduse tootmisharu müügimaht ainult 14 miljoni ühiku võrra, mille tulemusel vähenes turuosa kiirelt kasvava turu tingimustes 4,3 protsendipunkti. Samal ajal pidi ühenduse tootmisharu vähendama keskmist müügihinda ligikaudu 4 % võrra. Finantsolukorra dramaatilist halvenemist näitab näiteks kulude suurenemine 7 protsendipunkti. Tuleks märkida, et Hiinast impordi tase oli kõrge juba vaatlusaluse perioodi alguses ning et ühenduse tootmisharu oli seega haavatavas olukorras selle perioodi algusest peale.

| (98) | Nagu turuosa kasvamist kirjeldavas tabelis 2 näha, said Hiina dumpingut teostavad eksportijad ühenduse turul tähtsateks osalejateks, tõrjudes uurimisperioodi vältel ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(98)

Nagu turuosa kasvamist kirjeldavas tabelis 2 näha, said Hiina dumpingut teostavad eksportijad ühenduse turul tähtsateks osalejateks, tõrjudes uurimisperioodi vältel ühenduse tootmisharu.

3.   Kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

| (99) | Nagu põhjenduses 36 selgitatud, ei ole maailmas palju äriühinguid, kes tegeleks kangmehhanismide tootmise ja ekspordiga. Võrdlusriigi valiku käigus leiti mõned tootjad Indias ja Iraanis, aga saadaolev teave viitab sellele, et nende riikide teadaolevad tootjad eksportisid kangmehhanisme üksnes piiratud kogustes. Nende tootjate põhiline turg oli ilmselgelt nende siseturg. |
| --- | --- |

(99)

Nagu põhjenduses 36 selgitatud, ei ole maailmas palju äriühinguid, kes tegeleks kangmehhanismide tootmise ja ekspordiga. Võrdlusriigi valiku käigus leiti mõned tootjad Indias ja Iraanis, aga saadaolev teave viitab sellele, et nende riikide teadaolevad tootjad eksportisid kangmehhanisme üksnes piiratud kogustes. Nende tootjate põhiline turg oli ilmselgelt nende siseturg.

| (100) | Seega on väga ebatõenäoline, et muudest kolmandatest riikidest, nagu näiteks Indiast pärit import oleks võinud ühenduse tootmisharu kahju tekkimisele kaasa aidata. Kuna saadaolevaid andmeid on äärmiselt vähe, ei saa usaldusväärselt hinnata selle vähese muudest kolmandatest riikidest imporditud koguse hulka. |
| --- | --- |

(100)

Seega on väga ebatõenäoline, et muudest kolmandatest riikidest, nagu näiteks Indiast pärit import oleks võinud ühenduse tootmisharu kahju tekkimisele kaasa aidata. Kuna saadaolevaid andmeid on äärmiselt vähe, ei saa usaldusväärselt hinnata selle vähese muudest kolmandatest riikidest imporditud koguse hulka.

| (101) | Seega leitakse, et muudest kolmandatest riikidest imporditud kangmehhanismide import ei saanud ühenduse tootmisharu majanduslikku olukorda mõjutada. |
| --- | --- |

(101)

Seega leitakse, et muudest kolmandatest riikidest imporditud kangmehhanismide import ei saanud ühenduse tootmisharu majanduslikku olukorda mõjutada.

4.   Hiinast pärit ning ühenduse tootmisharu poolt teostatud impordi mõju

| (102) | Nagu põhjenduses 55 selgitatud, leiti, et üks koostööd tegevatest tootjatest, keda ühenduse tootmisharu määratlus hõlmas, importis kõnealuse perioodi jooksul Hiinast vaatlusalust toodet. Suurem osa selle tootja EÜ müügist uurimisperioodi jooksul toodeti ühenduses – Hiinast osteti ligikaudu 25 % müügimahust. |
| --- | --- |

(102)

Nagu põhjenduses 55 selgitatud, leiti, et üks koostööd tegevatest tootjatest, keda ühenduse tootmisharu määratlus hõlmas, importis kõnealuse perioodi jooksul Hiinast vaatlusalust toodet. Suurem osa selle tootja EÜ müügist uurimisperioodi jooksul toodeti ühenduses – Hiinast osteti ligikaudu 25 % müügimahust.

| (103) | Uurimine näitas, et kõnealune tootja importis Hiinast kangmehhanisme, mida tootis Hiina eksportija, kellega tal oli kaubanduslik leping. Samuti leiti, et edasimüügi hind, millega ta imporditud kangmehhanisme müüs, oli võrreldav hinnaga, millega ta müüs enda toodetud kangmehhanisme. |
| --- | --- |

(103)

Uurimine näitas, et kõnealune tootja importis Hiinast kangmehhanisme, mida tootis Hiina eksportija, kellega tal oli kaubanduslik leping. Samuti leiti, et edasimüügi hind, millega ta imporditud kangmehhanisme müüs, oli võrreldav hinnaga, millega ta müüs enda toodetud kangmehhanisme.

| (104) | Selle põhjal leitakse, et selline import ei saanud ühenduse tootmisharule olulist kahju tekitada. Kuigi on tõsi, et selline import moodustab selgelt rohkem kui tähtsusetuks peetava koguse (nimelt ligikaudu 6 % ühenduse kogumüügist uurimisperioodi jooksul), tuleks silmas pidada järgmist. Esiteks, edasimüügi hinnad vastavad tema enda toodetud kauba müügihinnale. Lisaks täiendas selle toote müük tootevalikut. Teiseks, nagu selgitatud põhjendustes 55 ja 56, on see import võimaldanud nimetatud tootjal osaliselt vähendada suuri kahjusid, mis olid tekkinud tema enda toodetud toodete müümisest ühenduse turul. Hiina kangmehhanismide importimine on kindlasti aidanud äriühingul siiani toime tulla. Seega oli selline tootevaliku täiendamine Hiina kauba impordiga teatav enesekaitse, mille eesmärgiks oli toime tulla Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga. See tootja toetab kindlalt käimasolevat menetlust. |
| --- | --- |

(104)

Selle põhjal leitakse, et selline import ei saanud ühenduse tootmisharule olulist kahju tekitada. Kuigi on tõsi, et selline import moodustab selgelt rohkem kui tähtsusetuks peetava koguse (nimelt ligikaudu 6 % ühenduse kogumüügist uurimisperioodi jooksul), tuleks silmas pidada järgmist. Esiteks, edasimüügi hinnad vastavad tema enda toodetud kauba müügihinnale. Lisaks täiendas selle toote müük tootevalikut. Teiseks, nagu selgitatud põhjendustes 55 ja 56, on see import võimaldanud nimetatud tootjal osaliselt vähendada suuri kahjusid, mis olid tekkinud tema enda toodetud toodete müümisest ühenduse turul. Hiina kangmehhanismide importimine on kindlasti aidanud äriühingul siiani toime tulla. Seega oli selline tootevaliku täiendamine Hiina kauba impordiga teatav enesekaitse, mille eesmärgiks oli toime tulla Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga. See tootja toetab kindlalt käimasolevat menetlust.

| (105) | Seetõttu on väga ebatõenäoline, et nimetatud tootja poolt sooritatud import aitas kaasa tuvastatud kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(105)

Seetõttu on väga ebatõenäoline, et nimetatud tootja poolt sooritatud import aitas kaasa tuvastatud kahju tekkimisele.

5.   Ühenduse tootmisharu eksporditegevuse mõju

| (106) | Uuriti ka seda, kas kangmehhanismide eksporti ühenduse tootmisharu poolt võib käsitleda talle tekitatud kahju põhjusena. |
| --- | --- |

(106)

Uuriti ka seda, kas kangmehhanismide eksporti ühenduse tootmisharu poolt võib käsitleda talle tekitatud kahju põhjusena.

| (107) | Nagu järgnevas tabelis näha, on ühenduse tootmisharu põhiline turg olnud alati ühenduse turg. ELi-väline eksport hõlmas 7,4 % kuni 16,2 % ühenduse tootmisharu kogumüügist vaatlusalusel perioodil.
  Tabel 10 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksport
  (tuhat ühikut) | 32 419 | 23 114 | 18 303 | 14 551 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 71 | 56 | 45 |

(107)

Nagu järgnevas tabelis näha, on ühenduse tootmisharu põhiline turg olnud alati ühenduse turg. ELi-väline eksport hõlmas 7,4 % kuni 16,2 % ühenduse tootmisharu kogumüügist vaatlusalusel perioodil.

Tabel 10

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Eksport

(tuhat ühikut)

32 419

23 114

18 303

14 551

Indeks 2001 = 100

100

71

56

45

| (108) | Ühenduse tootmisharu eksport vähenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 18 miljoni ühiku võrra. Vähenemist tuleks vaadelda seoses samal perioodil aset leidnud ühenduse turu märkimisväärse kasvuga. Tuleb meeles pidada, et sel perioodil suurendas Hiina eksport turuosa ka teistel turgudel kogu maailmas, nagu selgub võrdlusriigi valiku jaoks vajalike andmete analüüsist. |
| --- | --- |

(108)

Ühenduse tootmisharu eksport vähenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 18 miljoni ühiku võrra. Vähenemist tuleks vaadelda seoses samal perioodil aset leidnud ühenduse turu märkimisväärse kasvuga. Tuleb meeles pidada, et sel perioodil suurendas Hiina eksport turuosa ka teistel turgudel kogu maailmas, nagu selgub võrdlusriigi valiku jaoks vajalike andmete analüüsist.

| (109) | Lisaks näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu tootmine oli küllaltki stabiilne ja vähenes vaatlusalusel perioodil ainult 2 % võrra. Ühenduse tootmisharu suutis oma kulusid kontrolli all hoida ja neid isegi vähendada. |
| --- | --- |

(109)

Lisaks näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu tootmine oli küllaltki stabiilne ja vähenes vaatlusalusel perioodil ainult 2 % võrra. Ühenduse tootmisharu suutis oma kulusid kontrolli all hoida ja neid isegi vähendada.

| (110) | Praegu saadaolevate andmete põhjal võib seega väita, et isegi kui ekspordi müügimaht võis kaasa aidata ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule, ei saanud see põhjustada märkimisväärset hinnalangust ühenduse turul ega ühenduse tootmisharule tekitatud finantskahjusid uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(110)

Praegu saadaolevate andmete põhjal võib seega väita, et isegi kui ekspordi müügimaht võis kaasa aidata ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule, ei saanud see põhjustada märkimisväärset hinnalangust ühenduse turul ega ühenduse tootmisharule tekitatud finantskahjusid uurimisperioodil.

6.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (111) | Tuleb toonitada, et antud juhul väljendus kahju peamiselt hinnalanguses, mis tõi kaasa kahju edasise suurenemise. Sellega kaasnes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiire suurenemine, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad tugevasti alla. Ei ole tõendeid selle kohta, et eespool nimetatud muud tegurid võisid olla ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju märkimisväärseks põhjuseks. Uurimise käigus ei ole leitud mingeid muid tegureid, mis oleksid võinud olulist kahju tekitada.
  Ülaltoodud analüüsi põhjal, mis on koostatud kõigi ühenduse tootmisharu mõjutavate tegurite kohta, võib esialgu järeldada, et vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 6 on olemas ilmne ajaline kokkusattumus ning seega ka põhjuslik seos Hiina dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(111)

Tuleb toonitada, et antud juhul väljendus kahju peamiselt hinnalanguses, mis tõi kaasa kahju edasise suurenemise. Sellega kaasnes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiire suurenemine, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad tugevasti alla. Ei ole tõendeid selle kohta, et eespool nimetatud muud tegurid võisid olla ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju märkimisväärseks põhjuseks. Uurimise käigus ei ole leitud mingeid muid tegureid, mis oleksid võinud olulist kahju tekitada.

Ülaltoodud analüüsi põhjal, mis on koostatud kõigi ühenduse tootmisharu mõjutavate tegurite kohta, võib esialgu järeldada, et vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 6 on olemas ilmne ajaline kokkusattumus ning seega ka põhjuslik seos Hiina dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

E.   ÜHENDUSE HUVID

1.1.   Üldkaalutlused

| (112) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 on uuritud, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine asjaomase riigi impordi suhtes võiks olla ühenduse huvide vastane. Komisjoni talitused saatsid küsimustikud importijatele, kauplejatele ja tööstuslikele kasutajatele. Osalised vastused saadi kahelt kasutajalt. Teised kasutajad küsimustikule ei vastanud, kuid esitasid oma seisukohad kirjalikult. |
| --- | --- |

(112)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 on uuritud, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine asjaomase riigi impordi suhtes võiks olla ühenduse huvide vastane. Komisjoni talitused saatsid küsimustikud importijatele, kauplejatele ja tööstuslikele kasutajatele. Osalised vastused saadi kahelt kasutajalt. Teised kasutajad küsimustikule ei vastanud, kuid esitasid oma seisukohad kirjalikult.

| (113) | Koostööd tegevatelt isikutelt saadud teabe põhjal jõuti järgmiste järeldusteni. |
| --- | --- |

(113)

Koostööd tegevatelt isikutelt saadud teabe põhjal jõuti järgmiste järeldusteni.

1.2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (114) | Meenutatakse, et ühenduse tootmisharu koosnes viiest tootjast, kes pakkusid vaatlusaluse toote tootmise ja müügi valdkonnas tööd üle 700 inimesele. Samuti tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu majandusnäitajad näitasid vaatlusalusel perioodil halvenevaid finantstulemusi, mis tõi kaasa selle, et mõned ühenduse tootjad lõpetasid viimaste aastate jooksul tootmise. Nagu näitavad dumpinguhinnaga impordi kasvuga toimetulekuks võetud meetmed, on ühenduse tootmisharu siiski elujõuline ega ole valmis sellest müügisektorist loobuma. Näiteks näitas uurimine, et vaatlusalusel perioodil suutis ühenduse tootmisharu oma tootmisprotsessi parandada ja tarneaega lühendada. |
| --- | --- |

(114)

Meenutatakse, et ühenduse tootmisharu koosnes viiest tootjast, kes pakkusid vaatlusaluse toote tootmise ja müügi valdkonnas tööd üle 700 inimesele. Samuti tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu majandusnäitajad näitasid vaatlusalusel perioodil halvenevaid finantstulemusi, mis tõi kaasa selle, et mõned ühenduse tootjad lõpetasid viimaste aastate jooksul tootmise. Nagu näitavad dumpinguhinnaga impordi kasvuga toimetulekuks võetud meetmed, on ühenduse tootmisharu siiski elujõuline ega ole valmis sellest müügisektorist loobuma. Näiteks näitas uurimine, et vaatlusalusel perioodil suutis ühenduse tootmisharu oma tootmisprotsessi parandada ja tarneaega lühendada.

| (115) | Kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurve süveneb, ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneb veelgi ja üha enam ühenduse tootjaid on sunnitud tootmisest loobuma, mis toob kaasa ebasoodsad tagajärjed laiema sektori jaoks, mis juba kannatab dumpinguhinnaga impordi tõttu. |
| --- | --- |

(115)

Kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurve süveneb, ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneb veelgi ja üha enam ühenduse tootjaid on sunnitud tootmisest loobuma, mis toob kaasa ebasoodsad tagajärjed laiema sektori jaoks, mis juba kannatab dumpinguhinnaga impordi tõttu.

| (116) | Meetmete kehtestamisel võib loota, et ühenduse tootmisharu tootmine ja müügimaht kasvavad väga ruttu, võimaldades ühenduse tootmisharul püsikulude hajutamist suurema toodangu peale. Sellega seoses tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on väga madal ning et ühenduse tootmisharu võiks tõepoolest oma toodangumahtu märkimisväärselt suurendada. See võimaldaks ühenduse tootmisharul tagasi võita turuosa, mille ta vaatlusalusel perioodil kaotas, ning saavutada mastaabisäästu. On tõenäoline, et kui dumpinguhinnaga import enam hindade kujunemist ei häiri, saavutab ühenduse tootmisharu finantsolukord püsivama taseme. |
| --- | --- |

(116)

Meetmete kehtestamisel võib loota, et ühenduse tootmisharu tootmine ja müügimaht kasvavad väga ruttu, võimaldades ühenduse tootmisharul püsikulude hajutamist suurema toodangu peale. Sellega seoses tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on väga madal ning et ühenduse tootmisharu võiks tõepoolest oma toodangumahtu märkimisväärselt suurendada. See võimaldaks ühenduse tootmisharul tagasi võita turuosa, mille ta vaatlusalusel perioodil kaotas, ning saavutada mastaabisäästu. On tõenäoline, et kui dumpinguhinnaga import enam hindade kujunemist ei häiri, saavutab ühenduse tootmisharu finantsolukord püsivama taseme.

| (117) | Seepärast on selge, et dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmine oleks ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(117)

Seepärast on selge, et dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmine oleks ühenduse tootmisharu huvides.

1.3.   Tarnijate huvid

| (118) | Seoses käimasoleva menetlusega pöördus komisjoni poole kirjalikult 12 ühenduse tootmisharu toorainega varustajat. Nad toetavad dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Leitakse, et need tarnijad esindavad käesolevas menetluses terase tarnijaid. |
| --- | --- |

(118)

Seoses käimasoleva menetlusega pöördus komisjoni poole kirjalikult 12 ühenduse tootmisharu toorainega varustajat. Nad toetavad dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Leitakse, et need tarnijad esindavad käesolevas menetluses terase tarnijaid.

| (119) | On ilmne, et tarnijad võivad lähemal ajal ühe müügisektori kaotada, kui madala dumpinguhinnaga impordi suhtes meetmeid ei võeta. Ühenduse tootmisharu ei tohi enam sellist suurt kahju kanda. |
| --- | --- |

(119)

On ilmne, et tarnijad võivad lähemal ajal ühe müügisektori kaotada, kui madala dumpinguhinnaga impordi suhtes meetmeid ei võeta. Ühenduse tootmisharu ei tohi enam sellist suurt kahju kanda.

| (120) | Tarnijad toetasid meetmete kehtestamist ka seetõttu, et see toob kaasa suurema turvalisuse turul, alates toorainega varustamisest ja lõpetades kangmehhanismide tarnega töötlevale tööstusele. Nad rõhutasid ühenduse kangmehhanismide tööstuse tähtsust ühenduse kasutajate vaatenurgast. Tuleb siiski märkida, et need argumendid on esitatud kasutajate seisukohalt (vt järgnevat). |
| --- | --- |

(120)

Tarnijad toetasid meetmete kehtestamist ka seetõttu, et see toob kaasa suurema turvalisuse turul, alates toorainega varustamisest ja lõpetades kangmehhanismide tarnega töötlevale tööstusele. Nad rõhutasid ühenduse kangmehhanismide tööstuse tähtsust ühenduse kasutajate vaatenurgast. Tuleb siiski märkida, et need argumendid on esitatud kasutajate seisukohalt (vt järgnevat).

| (121) | Eespool öeldut arvesse võttes leitakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei oleks ühenduse varustajate huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(121)

Eespool öeldut arvesse võttes leitakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei oleks ühenduse varustajate huvidega vastuolus.

1.4.   Kasutajate ja importijate huvid

| (122) | Ühenduse turult saadi vastuseid kaheksalt kasutajalt ja kahelt importijalt. Kasutajad on tavaliselt ka importijad, võttes arvesse, et nad impordivad kangmehhanisme ja toodavad kiirköitjaid, mis on tootmisahela järgmise etapi toode. Nende tegevuse kogumaht on märkimisväärne, kuid kangmehhanismid moodustavad ainult 10 % kogu nende tegevusest. |
| --- | --- |

(122)

Ühenduse turult saadi vastuseid kaheksalt kasutajalt ja kahelt importijalt. Kasutajad on tavaliselt ka importijad, võttes arvesse, et nad impordivad kangmehhanisme ja toodavad kiirköitjaid, mis on tootmisahela järgmise etapi toode. Nende tegevuse kogumaht on märkimisväärne, kuid kangmehhanismid moodustavad ainult 10 % kogu nende tegevusest.

| (123) | Kasutajad ja importijad on tavaliselt dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtu vastu, kuna vaatlusalune toode esindab olulist osa, nimelt umbes 20 % tootmisahela järgmise etapi toote hinnast. Neid kasutajaid ja importijaid võib käsitleda tootmisharu esindajatena, kuna nad moodustavad sellest rohkem kui 50 %. Nad väidavad, et kui dumpinguvastased meetmed võetaks kasutusele, oleksid nad oma klientide suhtes (peamiselt kaupluseketid ja suured edasimüüjad) ebasoodsas seisundis. Nad väidavad, et kiirköitjate sektori tootmisvõimsus on selline, mis võimaldab ületootmist. Seega ei ole nad klientidega läbirääkimiseks väga tugeval positsioonil ning kardavad, et kui kangmehhanismide suhtes võetakse kasutusele meetmed, hakatakse kiirköitjaid Hiinast importima. Nende esitatud väited ei olnud tõenditega põhjendatud. |
| --- | --- |

(123)

Kasutajad ja importijad on tavaliselt dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtu vastu, kuna vaatlusalune toode esindab olulist osa, nimelt umbes 20 % tootmisahela järgmise etapi toote hinnast. Neid kasutajaid ja importijaid võib käsitleda tootmisharu esindajatena, kuna nad moodustavad sellest rohkem kui 50 %. Nad väidavad, et kui dumpinguvastased meetmed võetaks kasutusele, oleksid nad oma klientide suhtes (peamiselt kaupluseketid ja suured edasimüüjad) ebasoodsas seisundis. Nad väidavad, et kiirköitjate sektori tootmisvõimsus on selline, mis võimaldab ületootmist. Seega ei ole nad klientidega läbirääkimiseks väga tugeval positsioonil ning kardavad, et kui kangmehhanismide suhtes võetakse kasutusele meetmed, hakatakse kiirköitjaid Hiinast importima. Nende esitatud väited ei olnud tõenditega põhjendatud.

| (124) | Kasutavatel äriühingutel on Hiina tootjatega tavaliselt sõlmitud ostulepingud kangmehhanismide importimiseks ühenduse turule. Kasutajad väidavad, et pärast pikka arendusperioodi koos Hiina partneritega on Hiina tooted saavutanud väga kõrge kvaliteedi, võrreldes nendega, mis on toodetud ühenduses. Seega väidavad nad, et on parandanud toormaterjali kättesaadavust turul ja seega ka konkurentsi. Samuti väidavad nad, et meetmete kasutuselevõtmisega kaasneks tarnedefitsiidi oht. |
| --- | --- |

(124)

Kasutavatel äriühingutel on Hiina tootjatega tavaliselt sõlmitud ostulepingud kangmehhanismide importimiseks ühenduse turule. Kasutajad väidavad, et pärast pikka arendusperioodi koos Hiina partneritega on Hiina tooted saavutanud väga kõrge kvaliteedi, võrreldes nendega, mis on toodetud ühenduses. Seega väidavad nad, et on parandanud toormaterjali kättesaadavust turul ja seega ka konkurentsi. Samuti väidavad nad, et meetmete kasutuselevõtmisega kaasneks tarnedefitsiidi oht.

| (125) | Koostööd tegevad importijad avaldavad sarnaseid muresid. Ainult üks kasutaja toetab meetmete kasutuselevõttu, kuid väidab, et ka kiirköitjate suhtes tuleks meetmed kasutusele võtta. |
| --- | --- |

(125)

Koostööd tegevad importijad avaldavad sarnaseid muresid. Ainult üks kasutaja toetab meetmete kasutuselevõttu, kuid väidab, et ka kiirköitjate suhtes tuleks meetmed kasutusele võtta.

| (126) | Pidades silmas ühenduse suurt potentsiaalset tootmisvõimsust (vt tabelit 4) ja seda, et dumpingu poolt moonutamata turu nõudlusele vastamiseks võiksid ühenduse tootjad tootmisvõimsusesse täiendavalt investeerida, ei tundu väide ühenduse tootmisharu tootmisvõimsusest tuleneva võimaliku defitsiidi kohta väga reaalne ning see pole kindlasti põhjendatud. Leitakse, et see ei vähendaks tõhusat konkurentsi ühenduse turul. |
| --- | --- |

(126)

Pidades silmas ühenduse suurt potentsiaalset tootmisvõimsust (vt tabelit 4) ja seda, et dumpingu poolt moonutamata turu nõudlusele vastamiseks võiksid ühenduse tootjad tootmisvõimsusesse täiendavalt investeerida, ei tundu väide ühenduse tootmisharu tootmisvõimsusest tuleneva võimaliku defitsiidi kohta väga reaalne ning see pole kindlasti põhjendatud. Leitakse, et see ei vähendaks tõhusat konkurentsi ühenduse turul.

| (127) | Samuti leitakse, et meetmete kehtestamine ei tohiks kasutajate üldist konkurentsivõimet märgatavalt mõjutada. Uurimine on näidanud, et mõned kangmehhanismide tootjad toodavad ka tootmisahela järgmise etapi tooteid ning et ikka on olemas suur hulk kasutajaid, kes ostavad kangmehhanisme peamiselt allikatest, mis ei müü dumpinguhinnaga. Kõikidel kasutajatel saaks olema võimalus pöörduda tagasi mitte dumpinguhindadega müüvate tarnijate poole. |
| --- | --- |

(127)

Samuti leitakse, et meetmete kehtestamine ei tohiks kasutajate üldist konkurentsivõimet märgatavalt mõjutada. Uurimine on näidanud, et mõned kangmehhanismide tootjad toodavad ka tootmisahela järgmise etapi tooteid ning et ikka on olemas suur hulk kasutajaid, kes ostavad kangmehhanisme peamiselt allikatest, mis ei müü dumpinguhinnaga. Kõikidel kasutajatel saaks olema võimalus pöörduda tagasi mitte dumpinguhindadega müüvate tarnijate poole.

| (128) | Mis puutub võimalikku kulutuste kasvu, ei saa välistada, et see leiaks aset kohe pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Selline kulude kasv mõjutaks eriti neid äriühinguid, kes ostavad peamiselt madalahinnalisi dumpinguhindadega Hiina tooteid. Halvimal juhul ning arvestades ühenduse tootmisharu praegust turuosa, võivad kõnealused meetmed viia tootmisahela järgmise etapi toote puhul keskmiselt 2,5 % hinnatõusuni. Siiski tuleks märkida, et vaatlusalune toode moodustab vaid väikse osa tootmisahela järgmise etapi toodet müüva tootmisharu tegevustest ning lisaks sellele on vaatlusaluse toote tasuvus tõepoolest väga hea. Siiski ei pea komisjon tõenäoliseks, et selline areng aset leiab, ning arvab, et võimalik on realistlikum stsenaarium, nagu selgitatud põhjendustes 116 ja 120, mille kohaselt dumpinguvastaste meetmete kehtestamine suurendab tõhusat konkurentsi ühenduse turul ning et ühenduse tootmisharu turuosa ja majanduslik olukord taastub. See peaks lähiajal vältima igasuguseid põhjendamatuid hinnatõuse ühenduse turul. |
| --- | --- |

(128)

Mis puutub võimalikku kulutuste kasvu, ei saa välistada, et see leiaks aset kohe pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Selline kulude kasv mõjutaks eriti neid äriühinguid, kes ostavad peamiselt madalahinnalisi dumpinguhindadega Hiina tooteid. Halvimal juhul ning arvestades ühenduse tootmisharu praegust turuosa, võivad kõnealused meetmed viia tootmisahela järgmise etapi toote puhul keskmiselt 2,5 % hinnatõusuni. Siiski tuleks märkida, et vaatlusalune toode moodustab vaid väikse osa tootmisahela järgmise etapi toodet müüva tootmisharu tegevustest ning lisaks sellele on vaatlusaluse toote tasuvus tõepoolest väga hea. Siiski ei pea komisjon tõenäoliseks, et selline areng aset leiab, ning arvab, et võimalik on realistlikum stsenaarium, nagu selgitatud põhjendustes 116 ja 120, mille kohaselt dumpinguvastaste meetmete kehtestamine suurendab tõhusat konkurentsi ühenduse turul ning et ühenduse tootmisharu turuosa ja majanduslik olukord taastub. See peaks lähiajal vältima igasuguseid põhjendamatuid hinnatõuse ühenduse turul.

| (129) | Igal juhul tuleks igasugust võimalikku kulude kasvu näha ka kasutavate äriühingute huvide valguses, kes ostavad oma kangmehhanisme peamiselt ühenduse tootmisharult. |
| --- | --- |

(129)

Igal juhul tuleks igasugust võimalikku kulude kasvu näha ka kasutavate äriühingute huvide valguses, kes ostavad oma kangmehhanisme peamiselt ühenduse tootmisharult.

| (130) | Seega leitakse esialgu, et igasugune negatiivne mõju mõne kasutaja kuludele pole selline, mis takistaks meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(130)

Seega leitakse esialgu, et igasugune negatiivne mõju mõne kasutaja kuludele pole selline, mis takistaks meetmete kehtestamist.

1.5.   Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

| (131) | Hiinast pärit kangmehhanismide impordi suhtes rakendatavate meetmete kehtestamine oleks ilmselgelt ühenduse tootmisharu huvides. Importijate/kaubandusettevõtjate ja kasutajate puhul ei eeldata, et mis tahes mõju kangmehhanismide hindadele mõjutaks põhjendamatult nende konkurentsivõimet ja konkurentsi ühenduse turul. Vastupidi, kahju, mida on kandnud ühenduse tootmisharu ja tarnijad, ning oht edasise tootmise lõpetamisele on ilmselgelt suur. |
| --- | --- |

(131)

Hiinast pärit kangmehhanismide impordi suhtes rakendatavate meetmete kehtestamine oleks ilmselgelt ühenduse tootmisharu huvides. Importijate/kaubandusettevõtjate ja kasutajate puhul ei eeldata, et mis tahes mõju kangmehhanismide hindadele mõjutaks põhjendamatult nende konkurentsivõimet ja konkurentsi ühenduse turul. Vastupidi, kahju, mida on kandnud ühenduse tootmisharu ja tarnijad, ning oht edasise tootmise lõpetamisele on ilmselgelt suur.

| (132) | Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit kangmehhanismide impordi suhtes kehtestatavatele dumpinguvastastele meetmetele kaalukaid vastuväiteid ei ole. |
| --- | --- |

(132)

Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit kangmehhanismide impordi suhtes kehtestatavatele dumpinguvastastele meetmetele kaalukaid vastuväiteid ei ole.

F.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (133) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tööstusharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(133)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tööstusharule täiendavat kahju.

| (134) | Meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealusest impordist põhjustatud kahju kõrvaldamiseks täheldatud dumpingumarginaali ületamata. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes kehtestatav meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumise korral samasuguse toote müümisel ühenduses. Arvutamisel kasutati 5 % suurust maksudeeelset kasumimarginaali. See marginaal on kooskõlas üldises kategoorias dumpinguhinnaga impordi puudumisel saavutatuga ja loetakse seetõttu ajutiselt põhjendatud kasumimarginaaliks. Selle lähenemisviisi alusel arvutati samasuguse toote ühenduse tootmisharu mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind saadi ülalnimetatud 5 % kasumimarginaali lisamisel tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(134)

Meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealusest impordist põhjustatud kahju kõrvaldamiseks täheldatud dumpingumarginaali ületamata. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes kehtestatav meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumise korral samasuguse toote müümisel ühenduses. Arvutamisel kasutati 5 % suurust maksudeeelset kasumimarginaali. See marginaal on kooskõlas üldises kategoorias dumpinguhinnaga impordi puudumisel saavutatuga ja loetakse seetõttu ajutiselt põhjendatud kasumimarginaaliks. Selle lähenemisviisi alusel arvutati samasuguse toote ühenduse tootmisharu mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind saadi ülalnimetatud 5 % kasumimarginaali lisamisel tootmiskuludele.

| (135) | Vajalik hinnatõus määrati kindlaks, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmist mittekahjustavat hinda. |
| --- | --- |

(135)

Vajalik hinnatõus määrati kindlaks, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmist mittekahjustavat hinda.

| (136) | Sellest võrdlusest saadud kõik vahed esitati seejärel protsendina keskmisest impordi CIF-hinnast. Kõikidel juhtudel leiti, et kahjumimarginaalid olid suuremad kui täheldatud dumpingumarginaalid. |
| --- | --- |

(136)

Sellest võrdlusest saadud kõik vahed esitati seejärel protsendina keskmisest impordi CIF-hinnast. Kõikidel juhtudel leiti, et kahjumimarginaalid olid suuremad kui täheldatud dumpingumarginaalid.

2.   Ajutised meetmed

| (137) | Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada täheldatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ei tohiks see olla kõrgem eespool arvutatud kahjumarginaalist. |
| --- | --- |

(137)

Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada täheldatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ei tohiks see olla kõrgem eespool arvutatud kahjumarginaalist.

| (138) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni teine käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtivad “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(138)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni teine käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtivad “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad.

| (139) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, näiteks nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(139)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, näiteks nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (140) | Eespool esitatu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:






  Dongguan Nanzha Leco Stationery | 33,3 % |
| --- | --- | --- |
| Kõik teised äriühingud | 48,1 %. |

(140)

Eespool esitatu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:

Dongguan Nanzha Leco Stationery

33,3 %

Kõik teised äriühingud

48,1 %.

G.   LÕPPSÄTE

| (141) | Tõrgeteta haldamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul algatamisteates näidatud tähtaja jooksul endast teada andnud huvitatud isikud saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda asja arutamist. Lisaks tuleb märkida, et käesoleva dokumendi kohaldamiseks tehtud järeldused, mis on seotud tollimaksu kehtestamisega, on ajutised, ning need tuleb lõplike meetmete kehtestamisel võibolla uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(141)

Tõrgeteta haldamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul algatamisteates näidatud tähtaja jooksul endast teada andnud huvitatud isikud saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda asja arutamist. Lisaks tuleb märkida, et käesoleva dokumendi kohaldamiseks tehtud järeldused, mis on seotud tollimaksu kehtestamisega, on ajutised, ning need tuleb lõplike meetmete kehtestamisel võibolla uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi 8305 10 00 (TARICi kood 8305100050) alla kuuluvate paberite ja muude dokumentide kiirköitjates ja kaustades arhiveerimiseks mõeldud kangmehhanismide impordi suhtes kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks. Kangmehhanismid koosnevad alusplaadile kinnitatud tugevatest metallelementidest (tavaliselt kahest) ja vähemalt ühest avamispäästikust, mille abil saab lisada ja arhiveerida pabereid ja muid dokumente.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Dongguan Nanzha Leco Stationery | 33,3 % | A729 |
| Kõik teised äriühingud | 48,1 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Dongguan Nanzha Leco Stationery

33,3 %

A729

Kõik teised äriühingud

48,1 %

A999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tagatise esitamisel, mis on võrdne ajutise tollimaksu summaga.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 toimet, võivad huvitatud isikud nõuda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise suhtes arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 103, 28.4.2005, lk 18.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, B-1049 Brussels, Belgium.

3

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 135/2006,

26. jaanuar 2006,

riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2006. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1998. aasta määrust (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nende koguste kontrollimine, mille suhtes on esitatud riisi impordilitsentside taotlused, näitab, et 2006. aasta jaanuari osa eest tuleks litsentsid välja anda taotletud kogustele, mille suhtes on vajaduse korral kohaldatud vähendusprotsenti, ning tuleks kinnitada saadaolevad kogused, mis kantakse üle järgmisesse perioodi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusega (EÜ) nr 327/98 avatud ja 2006. aasta jaanuari esimese kümne tööpäeva jooksul esitatud ja komisjonile teatatud riisi tariifikvootide impordilitsentside taotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas kehtestatud vähendusprotsente.

2.   2006. aasta jaanuari perioodi alusel saadaolevad kogused, mis kantakse üle järgmisesse perioodi, on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 37, 11.2.1998, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2152/2005 (ELT L 342, 24.12.2005, lk 30).

2

---

LISA

Vähendusprotsendid, mida kohaldatakse 2006. aasta jaanuari osa raames taotletud koguste suhtes, ning järgmisse perioodi ülekantavad kogused:

a)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot

| Päritolu | Jrk-nr | Vähendusprotsent 2006. aasta jaanuari kogusele | 2006. aasta aprilli ülekantav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | 0 (1) | 1 729 |
| Tai | 09.4128 | 0 (1) | 4 262,005 |
| Austraalia | 09.4129 | — | — |
| Muu päritolu | 09.4130 | — | — |

Päritolu

Jrk-nr

Vähendusprotsent 2006. aasta jaanuari kogusele

2006. aasta aprilli ülekantav kogus

(tonnides)

Ameerika Ühendriigid

09.4127

0 (1)

1 729

Tai

09.4128

0 (1)

4 262,005

Austraalia

09.4129

—

—

Muu päritolu

09.4130

—

—

b)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot

| Päritolu | Jrk-nr | Vähendusprotsent 2006. aasta jaanuari kogusele | 2006. aasta aprilli ülekantav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| Austraalia | 09.4139 | 0 (1) | 2 608 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4140 | 0 (1) | 1 911 |
| Tai | 09.4144 | — | — |
| Muu päritolu | 09.4145 | — | — |

Päritolu

Jrk-nr

Vähendusprotsent 2006. aasta jaanuari kogusele

2006. aasta aprilli ülekantav kogus

(tonnides)

Austraalia

09.4139

0 (1)

2 608

Ameerika Ühendriigid

09.4140

0 (1)

1 911

Tai

09.4144

—

—

Muu päritolu

09.4145

—

—

c)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot

| Päritolu | Jrk-nr | Vähendusprotsent 2006. aasta jaanuari kogusele | 2006. aasta juulisse ülekantav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4149 | 0 (1) | 17 318,2 |
| Austraalia | 09.4150 | 0 (1) | 8 395,7 |
| Guajaana | 09.4152 | 0 (1) | 5 866 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4153 | 0 (1) | 4 277,46 |
| Muu päritolu | 09.4154 | 98,3454 | — |

Päritolu

Jrk-nr

Vähendusprotsent 2006. aasta jaanuari kogusele

2006. aasta juulisse ülekantav kogus

(tonnides)

Tai

09.4149

0 (1)

17 318,2

Austraalia

09.4150

0 (1)

8 395,7

Guajaana

09.4152

0 (1)

5 866

Ameerika Ühendriigid

09.4153

0 (1)

4 277,46

Muu päritolu

09.4154

98,3454

—

d)   Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot

| Päritolu | Jrk-nr | Vähendusprotsent 2006. aasta jaanuari kogusele | 2006. aasta juulisse ülekantav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4112 | 98,1478 | — |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4116 | 98,0399 | — |
| India | 09.4117 | 98,5571 | — |
| Pakistan | 09.4118 | 98,6080 | — |
| Muu päritolu | 09.4119 | 98,2978 | — |

Päritolu

Jrk-nr

Vähendusprotsent 2006. aasta jaanuari kogusele

2006. aasta juulisse ülekantav kogus

(tonnides)

Tai

09.4112

98,1478

—

Ameerika Ühendriigid

09.4116

98,0399

—

India

09.4117

98,5571

—

Pakistan

09.4118

98,6080

—

Muu päritolu

09.4119

98,2978

—

---

(1)  Taotletava koguse osa.

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 136/2006,

26. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kinnitamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele.

| (7) | Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

(3)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 27. jaanuarist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

9,44

10,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul

22,72

24,52

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

46,72

50,00

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort

49,62

54,00

| b) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

b)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

92,71

100,25

| c) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

c)

muu kauba eksportimisel

85,46

93,00

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse ja alates 1. detsembrist 2005 Rumeeniasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 137/2006,

26. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (5) | Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul.

| (7) | Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra. |
| --- | --- |

(7)

Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra.

| (8) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/95 IV lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatava toetuse määrad kehtestatakse nii, nagu sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

2

(3)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

3

(4)  EÜT L 275, 29.9.1987, lk 36.

4

(5)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1584/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

5

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes alates 27. jaanuarist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Toote kirjeldus (2) | Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1001 10 00 | Kõva nisu: | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1001 90 99 | Harilik nisu ja meslin | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| 1002 00 00 | Rukis | — | — |
| 1003 00 90 | Oder | | |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1004 00 00 | Kaer | — | — |
| 1005 90 00 | Mais, mida eksporditakse: | | |
| – tärklisena: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 2,978 | 3,269 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 2,325 | 2,325 |
| – – muudel juhtudel | 3,899 | 3,899 |
| – CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5) | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 2,003 | 2,294 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,744 | 1,744 |
| – – muudel juhtudel | 2,924 | 2,924 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 2,325 | 2,325 |
| – muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport) | 3,899 | 3,899 |
| CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega: | | |
| – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 2,380 | 2,685 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 2,325 | 2,325 |
| – muudel juhtudel | 3,899 | 3,899 |
| ex 1006 30 | Täielikult kroovitud riis: | | |
| – ümarateraline | — | — |
| – keskmiseteraline | — | — |
| – pikateraline | — | — |
| 1006 40 00 | Purustatud riis | — | — |
| 1007 00 90 | Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Toote kirjeldus (2)

Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1001 10 00

Kõva nisu:

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1001 90 99

Harilik nisu ja meslin

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

1002 00 00

Rukis

—

—

1003 00 90

Oder

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1004 00 00

Kaer

—

—

1005 90 00

Mais, mida eksporditakse:

– tärklisena:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

2,978

3,269

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

2,325

2,325

– – muudel juhtudel

3,899

3,899

– CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5)

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

2,003

2,294

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,744

1,744

– – muudel juhtudel

2,924

2,924

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

2,325

2,325

– muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport)

3,899

3,899

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega:

– määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

2,380

2,685

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

2,325

2,325

– muudel juhtudel

3,899

3,899

ex 1006 30

Täielikult kroovitud riis:

– ümarateraline

—

—

– keskmiseteraline

—

—

– pikateraline

—

—

1006 40 00

Purustatud riis

—

—

1007 00 90

Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid

—

—

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse ja alates 1. detsembrist 2005 Rumeeniasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

(2)  Põhisaaduse ja/või samalaadsete toodete töötlemisel saadud põllumajandussaaduste puhul kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 V lisas sätestatud koefitsiente.

(3)  Asjaomased kaubad kuuluvad CN-koodi 3505 10 50 alla.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas loetletud või määruse (EMÜ) nr 2825/93 (EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6) artiklis 2 osutatud kaubad.

(5)  CN-koodide NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 alla kuuluvatest, glükoosi- ja fruktoosisiirupi segamisel saadud siirupitest antakse eksporditoetust üksnes glükoosisiirupitele.

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/43

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 138/2006,

26. jaanuar 2006,

millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 31 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete rahvusvahelise kaubanduse ja ühenduse hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil ulatuses, mis vastab kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 31 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete rahvusvahelise kaubanduse ja ühenduse hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil ulatuses, mis vastab kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutele.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1255/1999 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetused töötlemata kujul eksportimisel tuleb kinnitada, võttes arvesse:






  — | praegust olukorda ja tulevikusuundumusi seoses piima ja piimatoodete hindade ja varudega ühenduse turul ning piima ja piimatoodete hindadega rahvusvahelises kaubanduses, |
| --- | --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1255/1999 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetused töötlemata kujul eksportimisel tuleb kinnitada, võttes arvesse:

—

praegust olukorda ja tulevikusuundumusi seoses piima ja piimatoodete hindade ja varudega ühenduse turul ning piima ja piimatoodete hindadega rahvusvahelises kaubanduses,

| — | turustuskulusid ja kõige madalamaid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kauba sihtkohariigi turule viimise kulusid, |
| --- | --- |

—

turustuskulusid ja kõige madalamaid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kauba sihtkohariigi turule viimise kulusid,

| — | piima- ja piimatooteturu ühise korralduse eesmärke, mis peavad tagama ühenduse turul tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu, |
| --- | --- |

—

piima- ja piimatooteturu ühise korralduse eesmärke, mis peavad tagama ühenduse turul tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu,

| — | kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid, |
| --- | --- |

—

kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid,

| — | vajadust ära hoida häireid ühenduse turul, |
| --- | --- |

—

vajadust ära hoida häireid ühenduse turul,

| — | kavandatud ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

—

kavandatud ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse hindade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ekspordiks kõige soodsamaid kehtivaid hindu ning rahvusvahelise kaubanduse hindade kindlaksmääramisel tuleks eelkõige arvesse võtta:






  a) | kolmandate riikide turgudel kehtivaid hindu; |
| --- | --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse hindade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ekspordiks kõige soodsamaid kehtivaid hindu ning rahvusvahelise kaubanduse hindade kindlaksmääramisel tuleks eelkõige arvesse võtta:

a)

kolmandate riikide turgudel kehtivaid hindu;

| b) | kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtriiki; |
| --- | --- |

b)

kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtriiki;

| c) | eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu, võttes asjakohastel juhtudel arvesse nendes riikides antavaid subsiidiume; |
| --- | --- |

c)

eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu, võttes asjakohastel juhtudel arvesse nendes riikides antavaid subsiidiume;

| d) | vabu pakkumishindu ühenduse piiril. |
| --- | --- |

d)

vabu pakkumishindu ühenduse piiril.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et nende toodete nimekiri, mille eest antakse eksporditoetust, ning selle toetuse summa määratakse kindlaks vähemalt kord iga nelja nädala järel. Toetuse summa võib siiski jääda samaks rohkem kui neljaks nädalaks. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et nende toodete nimekiri, mille eest antakse eksporditoetust, ning selle toetuse summa määratakse kindlaks vähemalt kord iga nelja nädala järel. Toetuse summa võib siiski jääda samaks rohkem kui neljaks nädalaks.

| (6) | Vastavalt komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (2) artiklile 16 võrdub suhkrulisandiga piimatoodete toetus kahe osa summaga. Ühe osa puhul võetakse arvesse piimatoodete kogust ning see osa arvutatakse, korrutades põhisumma piimatoodete sisaldusega asjaomases tootes. Teise osa puhul tuleb võtta arvesse lisatud sahharoosi kogust ning teine osa arvutatakse, korrutades kogu toote sahharoosisisaldus nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkruturu ühise korralduse kohta (3) artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodete eksportimise päeval kehtiva toetuse põhisummaga. Teist osa võetakse siiski arvesse üksnes siis, kui lisatud sahharoos on toodetud ühenduses koristatud suhkrupeedist või -roost. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (2) artiklile 16 võrdub suhkrulisandiga piimatoodete toetus kahe osa summaga. Ühe osa puhul võetakse arvesse piimatoodete kogust ning see osa arvutatakse, korrutades põhisumma piimatoodete sisaldusega asjaomases tootes. Teise osa puhul tuleb võtta arvesse lisatud sahharoosi kogust ning teine osa arvutatakse, korrutades kogu toote sahharoosisisaldus nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkruturu ühise korralduse kohta (3) artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodete eksportimise päeval kehtiva toetuse põhisummaga. Teist osa võetakse siiski arvesse üksnes siis, kui lisatud sahharoos on toodetud ühenduses koristatud suhkrupeedist või -roost.

| (7) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 896/84 (4) nähti ette lisasätted, mis käsitlevad toetuste andmist piimandusaasta muutumisel. Nende sätetega nähakse ette võimalus toetusi muuta vastavalt toodete valmistamise kuupäevale. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 896/84 (4) nähti ette lisasätted, mis käsitlevad toetuste andmist piimandusaasta muutumisel. Nende sätetega nähakse ette võimalus toetusi muuta vastavalt toodete valmistamise kuupäevale.

| (8) | Sulatatud juustu toetuse arvutamiseks tuleb ette näha, et kui lisatakse kaseiini ja/või kaseinaate, ei võeta seda kogust arvesse. |
| --- | --- |

(8)

Sulatatud juustu toetuse arvutamiseks tuleb ette näha, et kui lisatakse kaseiini ja/või kaseinaate, ei võeta seda kogust arvesse.

| (9) | Abikõlblike toodete ja sihtkohtade määratlemisel on asjakohane võtta arvesse, et ühest küljest ei õigusta mõningate ühenduse toodete konkurentsipositsioon nende ekspordi toetamist ning teisest küljest on oht, et mõningate piirkondade geograafiline lähedus võimaldab kaubavahetuse häireid ja seaduserikkumisi. |
| --- | --- |

(9)

Abikõlblike toodete ja sihtkohtade määratlemisel on asjakohane võtta arvesse, et ühest küljest ei õigusta mõningate ühenduse toodete konkurentsipositsioon nende ekspordi toetamist ning teisest küljest on oht, et mõningate piirkondade geograafiline lähedus võimaldab kaubavahetuse häireid ja seaduserikkumisi.

| (10) | Nende eeskirjade kohaldamisest piimaturu praeguse olukorra suhtes ja eriti piimatoodete ühenduse ja maailmaturu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(10)

Nende eeskirjade kohaldamisest piimaturu praeguse olukorra suhtes ja eriti piimatoodete ühenduse ja maailmaturu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisaga kehtestatakse töötlemata kujul eksporditavatele toodetele määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 osutatud eksporditoetused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuar 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

(3)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

3

(4)  EÜT L 91, 1.4.1984, lk 71. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 222/88 (EÜT L 28, 1.2.1988, lk 1).

4

---

LISA

Komisjoni 26. jaanuari 2006. aasta määrusele, millega kinnitatakse piima ja piimatoodete eksporditoetus

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,96 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,83 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,82 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,03 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,55 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4203 |
| A01 | EUR/kg | 0,5396 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,18 |
| A01 | EUR/100 kg | 9,86 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,18 |
| A01 | EUR/100 kg | 9,86 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 34,70 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,55 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,50 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,61 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,55 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,86 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3470 |
| A01 | EUR/kg | 0,4455 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3861 |
| A01 | EUR/kg | 0,4955 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 7,07 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,53 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,41 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 63,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 85,07 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 65,61 |
| A01 | EUR/100 kg | 88,46 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 86,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 116,07 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,85 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  L01 | Ceuta, Melilla, Püha Tool, Ameerika Ühendriigid ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla. |
| L02 | Andorra ja Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Island, Norra, Šveits, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Vatikani Linnriik, Türgi, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla. |
| L04 | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,03

A01

EUR/100 kg

53,96

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,83

A01

EUR/100 kg

58,82

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,52

A01

EUR/100 kg

61,03

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,51

A01

EUR/100 kg

63,55

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4203

A01

EUR/kg

0,5396

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,18

A01

EUR/100 kg

9,86

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,18

A01

EUR/100 kg

9,86

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

34,70

A01

EUR/100 kg

44,55

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,23

A01

EUR/100 kg

46,50

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,61

A01

EUR/100 kg

49,55

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,84

A01

EUR/100 kg

49,86

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3470

A01

EUR/kg

0,4455

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3861

A01

EUR/kg

0,4955

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

7,07

A01

EUR/100 kg

8,53

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,50

A01

EUR/100 kg

96,41

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

63,09

A01

EUR/100 kg

85,07

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

65,61

A01

EUR/100 kg

88,46

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

86,09

A01

EUR/100 kg

116,07

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,85

A01

EUR/100 kg

92,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L01

Ceuta, Melilla, Püha Tool, Ameerika Ühendriigid ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla.

L02

Andorra ja Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Island, Norra, Šveits, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Vatikani Linnriik, Türgi, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla.

L04

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/51

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 139/2006,

26. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 24. jaanuaril 2006. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 24. jaanuaril 2006.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 24. jaanuaril 2006, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/2005 (ELT L 200, 30.7.2005, lk 32).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1814/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 3).

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,00 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,10 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9500

—

Või

ex ex 0405 10 19 9700

99,00

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

120,10

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/53

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 140/2006,

26. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 24. jaanuaril 2006 lõppevas etapis. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 24. jaanuaril 2006 lõppevas etapis.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 582/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse 24. jaanuaril 2006 lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toote ja sihtkohtade puhul makstava toetuse maksimumsumma 12,20 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 67. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/2005 (ELT L 200, 30.7.2005, lk 32).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1814/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 3).

3

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/54

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 141/2006,

26. jaanuar 2006,

millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada taotlusi, mis on esitatud jaanuaris 2006 noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste impordilitsentside saamiseks määrusega (EÜ) nr 992/2005 ette nähtud tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 992/2005, millega avatakse noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006), (2) ja eriti selle artikli 1 lõiget 4 ja artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 992/2005 artikli 1 lõike 3 punktiga c nähakse ette noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste kogused, mida võib eritingimustel importida 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2006. Kogused, millele taotleti impordilisentse, on sellised, et taotlused saab täies ulatuses rahuldada. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 992/2005 artikli 1 lõike 3 punktiga c nähakse ette noorte nuumamiseks ettenähtud isasveiste kogused, mida võib eritingimustel importida 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2006. Kogused, millele taotleti impordilisentse, on sellised, et taotlused saab täies ulatuses rahuldada.

| (2) | Kogused, mille kohta impordilitsentse saab taotleda alates 1. aprillist 2006, tuleb kehtestada koguhulga 169 000 pead piires, vastavalt (EÜ) nr 992/2005 artikli 1 lõikele 4, |
| --- | --- |

(2)

Kogused, mille kohta impordilitsentse saab taotleda alates 1. aprillist 2006, tuleb kehtestada koguhulga 169 000 pead piires, vastavalt (EÜ) nr 992/2005 artikli 1 lõikele 4,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga impordilitsentside taotlus, mis on esitatud jaanuaris 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 992/2005 artikli 3 lõike 3 teise lõigu kolmanda taande sätetele, rahuldatakse täies ulatuses.

2.   Määruse (EÜ) nr 992/2005 artikli 1 lõike 3 punktis d osutatud saadaolev kogus nimetatud perioodiks on 167 730 pead.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 168, 30.6.2005, lk 16.

2

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/55

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 142/2006,

26. jaanuar 2006,

millega 62. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on toodud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on toodud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | 18. jaanuaril 2006 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

18. jaanuaril 2006 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 76/2006 (ELT L 12, 18.1.2006, lk 7).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisast, pealkirja alt “Füüsilised isikud” kõrvaldatakse kaks järgmist kannet:

| 1. | Mohamed Mansour (teise nimega Al-Mansour, Dr. Mohamed). Aadress: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Šveits; sünniaeg: 30.8.1928. Sünnikoht: a) Egiptus, b) Araabia Ühendemiraadid. Kodakondsus: Šveitsi. Muu teave: a) Zürich, Šveits, b) sellise nimega Šveitsi passi ei ole välja antud. |
| --- | --- |

1.

Mohamed Mansour (teise nimega Al-Mansour, Dr. Mohamed). Aadress: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Šveits; sünniaeg: 30.8.1928. Sünnikoht: a) Egiptus, b) Araabia Ühendemiraadid. Kodakondsus: Šveitsi. Muu teave: a) Zürich, Šveits, b) sellise nimega Šveitsi passi ei ole välja antud.

| 2. | Zeinab Mansour Fattouh. Aadress: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH, Šveits. Sünniaeg: 7.5.1933. |
| --- | --- |

2.

Zeinab Mansour Fattouh. Aadress: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH, Šveits. Sünniaeg: 7.5.1933.

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/57

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 143/2006,

26. jaanuar 2006,

millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 4 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 4 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel.

| (4) | Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub. |
| --- | --- |

(4)

Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub.

| (5) | Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata.

| (6) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast. |
| --- | --- |

(6)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast.

| (7) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta. |
| --- | --- |

(7)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta.

| (8) | Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust. |
| --- | --- |

(8)

Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust.

| (9) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1518/95 artiklis 1 loetletud toodete eksporditoetused on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Μäärust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 13).

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 55. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2993/95 (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 25).

3

---

LISA

Komisjoni 26. jaanuari 2006 määrusele, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 54,59 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 70,18 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 54,59 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 50,69 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 58,49 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 44,84 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 9,75 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 64,04 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 44,45 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| C11 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| C12 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia. |
| C13 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia. |
| C14 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

54,59

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

46,79

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

46,79

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

70,18

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

54,59

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

46,79

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

46,79

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

62,38

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

50,69

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

58,49

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

44,84

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

9,75

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

62,38

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

62,38

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

62,38

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

62,38

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

61,12

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

46,79

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

61,12

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

46,79

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

46,79

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

61,12

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

46,79

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

64,04

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

44,45

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

46,79

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

C10

:

Kõik sihtkohad.

C11

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

C12

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia.

C13

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

C14

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein.

---

(1)  Toetust ei anta toodetele, mis on läbinud kuumtöötlemise, millega kaasneb eelgeelistatud tärklise tekkimine.

(2)  Toetust antakse vastavalt nõukogu muudetud määrusele (EMÜ) nr 2730/75 (EÜT L 281, 1.11.1975, lk 20).

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| C12 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia. |
| C13 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia. |
| C14 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein. |

C10

:

Kõik sihtkohad.

C11

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

C12

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia.

C13

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

C14

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein.

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/60

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 144/2006,

26. jaanuar 2006,

millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003 aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 13 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib maailmaturu noteeringute või hindade ning ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 13 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib maailmaturu noteeringute või hindade ning ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995 aasta määruse (EÜ) nr 1517/95 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljast segasööda impordi- ja ekspordikorraga ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, millega kehtestatakse impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad teravilja- ja riisisektoris (2) artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995 aasta määruse (EÜ) nr 1517/95 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljast segasööda impordi- ja ekspordikorraga ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, millega kehtestatakse impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad teravilja- ja riisisektoris (2) artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuse arvutamisel.

| (3) | Toetuse arvutamisel tuleb arvesse võtta teraviljatoodete sisaldust. Lihtsustamise huvides tuleks toetust maksta kahes teraviljatoodete kategoorias, ühelt poolt mais – kõige tavalisem teravili eksporditava segasööda ja maisitoodete valmistamisel ning teiselt poolt muu teravili, mis vastab toetuse saamise tingimustele, kui mais ja maisitooted on välistatud. Toetust tuleks anda vastavalt teraviljasaaduste sisaldusele segasöödas. |
| --- | --- |

(3)

Toetuse arvutamisel tuleb arvesse võtta teraviljatoodete sisaldust. Lihtsustamise huvides tuleks toetust maksta kahes teraviljatoodete kategoorias, ühelt poolt mais – kõige tavalisem teravili eksporditava segasööda ja maisitoodete valmistamisel ning teiselt poolt muu teravili, mis vastab toetuse saamise tingimustele, kui mais ja maisitooted on välistatud. Toetust tuleks anda vastavalt teraviljasaaduste sisaldusele segasöödas.

| (4) | Toetuse summa puhul peab arvesse võtma ka nende toodete müügitingimusi ja -võimalusi maailmaturul, vajadust vältida häireid ühenduse turul ja ekspordi majanduslikku aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Toetuse summa puhul peab arvesse võtma ka nende toodete müügitingimusi ja -võimalusi maailmaturul, vajadust vältida häireid ühenduse turul ja ekspordi majanduslikku aspekti.

| (5) | Praegune olukord teraviljaturul ja eelkõige tarneväljavaated tähendavad seda, et eksporditoetused tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(5)

Praegune olukord teraviljaturul ja eelkõige tarneväljavaated tähendavad seda, et eksporditoetused tuleks lõpetada.

| (6) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1784/2003 sätestatud ja määrusele (EÜ) nr 1517/95 vastavad segasööda eksporditoetused määratakse kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 51.

2

---

LISA

Komisjoni 26. jaanuari 2006. aasta määrusele, millega muudetakse teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetusi

Tootekood, mille alla kuuluvatele toodetele antakse eksporditoetust:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Teraviljatooted | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Mais ja maisitooted:
  CN-kood 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Teraviljatooted, v.a mais ja maisitooted | C10 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |

Teraviljatooted

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

Mais ja maisitooted:

CN-kood 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Teraviljatooted, v.a mais ja maisitooted

C10

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C10

:

Kõik sihtkohad.

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/62

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 145/2006,

26. jaanuar 2006,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad.

| (2) | Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa.

| (3) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikli 3 lõikes 2 osutatud tootmistoetuseks, on määratud.

| a) | 19,39 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul; |
| --- | --- |

a)

19,39 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul;

| b) | 29,20 EUR/t kartulitärklise puhul. |
| --- | --- |

b)

29,20 EUR/t kartulitärklise puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (EÜT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1548/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

2

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/63

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 146/2006,

26. jaanuar 2006,

määruses (EÜ) nr 2094/2005 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) ja eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2094/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2094/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 ja teatatud pakkumiste alusel võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklile 25 otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 ja teatatud pakkumiste alusel võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklile 25 otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2094/2005 osutatud imporditava sorgo tollimaksu vähendamise pakkumiskutse raames 20.–26. jaanuar 2006 teatatud pakkumisi ei arvestata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 335, 21.12.2005, lk 4.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2005 (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6).

3

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/64

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 147/2006,

26. jaanuar 2006,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2093/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2093/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2093/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2093/2005 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 20.–26. jaanuarini 2006 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 25,47 EUR/t kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 62 000 t suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 335, 20.12.2005, lk 3.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2005 (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6).

3

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/65

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 148/2006,

26. jaanuar 2006,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 26. jaanuari 2006. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 9,23 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,95 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 7,35 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,87 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

9,23

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,95

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

7,35

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,87

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/67

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 149/2006,

26. jaanuar 2006,

määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1058/2005 avatud pakkumismenetluse alusel 20.–26. jaanuarini 2006 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/68

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 150/2006,

26. jaanuar 2006,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 20.–26. jaanuarini 2006 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 6,74 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/69

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/4/EÜ,

26. jaanuar 2006,

millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid karbofuraani jääkide piirnormide osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teravilja ja taimset päritolu toodete, sealhulgas puu- ja juurvilja puhul kajastab jääkide määr tõhusaks taimekaitseks vajaliku pestitsiidide miinimumkoguse kasutamist, nii et jääkaine kogus oleks võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, pidades silmas eelkõige keskkonnakaitset ja jääkide määra, mida tarbijad hinnanguliselt toidu kaudu omastavad. Ühenduse piirnormid kajastavad sellist jääkide koguse ülempiiri, mida tooted võivad heade põllumajandustavade järgimise korral sisaldada. |
| --- | --- |

(1)

Teravilja ja taimset päritolu toodete, sealhulgas puu- ja juurvilja puhul kajastab jääkide määr tõhusaks taimekaitseks vajaliku pestitsiidide miinimumkoguse kasutamist, nii et jääkaine kogus oleks võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, pidades silmas eelkõige keskkonnakaitset ja jääkide määra, mida tarbijad hinnanguliselt toidu kaudu omastavad. Ühenduse piirnormid kajastavad sellist jääkide koguse ülempiiri, mida tooted võivad heade põllumajandustavade järgimise korral sisaldada.

| (2) | Pestitsiidide jääkide piirnorme jälgitakse pidevalt ning muudetakse uue teabe ja uute andmete arvessevõtmiseks. Jääkide piirnormideks määratakse nende alumine määramispiir, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei olnud lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusesse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke. |
| --- | --- |

(2)

Pestitsiidide jääkide piirnorme jälgitakse pidevalt ning muudetakse uue teabe ja uute andmete arvessevõtmiseks. Jääkide piirnormideks määratakse nende alumine määramispiir, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei olnud lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusesse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke.

| (3) | Mitu liikmesriiki on teavitanud komisjoni soovist muuta riigisiseseid jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 90/642/EMÜ artiklile 8, lähtudes murest koguste üle, mida tarbijad saavad toiduga. Komisjonile on edastatud ühenduse piirnormide läbivaatamise ettepanekud. |
| --- | --- |

(3)

Mitu liikmesriiki on teavitanud komisjoni soovist muuta riigisiseseid jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 90/642/EMÜ artiklile 8, lähtudes murest koguste üle, mida tarbijad saavad toiduga. Komisjonile on edastatud ühenduse piirnormide läbivaatamise ettepanekud.

| (4) | Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet käesolevas direktiivis nimetatud pestitsiididega toiduainete kaudu on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (3) Sellest lähtudes tuleks määrata jääkide uued piirnormid, mis välistaksid tarbijate lubamatu kokkupuute asjaomase ainega. |
| --- | --- |

(4)

Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet käesolevas direktiivis nimetatud pestitsiididega toiduainete kaudu on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (3) Sellest lähtudes tuleks määrata jääkide uued piirnormid, mis välistaksid tarbijate lubamatu kokkupuute asjaomase ainega.

| (5) | Tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada jääke, on vajaduse korral hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduse menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Jõuti järeldusele, et pestitsiidide jääkide esinemine uute piirnormide tasemel või sellest väiksemal tasemel ei avalda ägedat toksilist mõju. |
| --- | --- |

(5)

Tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada jääke, on vajaduse korral hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduse menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Jõuti järeldusele, et pestitsiidide jääkide esinemine uute piirnormide tasemel või sellest väiksemal tasemel ei avalda ägedat toksilist mõju.

| (6) | Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud. |
| --- | --- |

(6)

Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud.

| (7) | Seetõttu tuleks direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

Artikkel 2

Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 27. juulil 2006. aastal. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 27. juulist 2006.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale direktiivile kohandatud tähtsamate õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeva.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. jaanuar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/76/EÜ (ELT L 293, 9.11.2005, lk 14).

1

(2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/76/EÜ.

2

(3)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omastamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös Codexi pestitsiidijääkide komiteega, avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

---

I LISA

Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osas asendatakse karbofuraani rida järgmisega:

| “Pestitsiidide jääk | Piirnorm (mg/kg) |
| --- | --- |
| Karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa väljendatud karbofuraanina) | 0,02 (1) teravili |

“Pestitsiidide jääk

Piirnorm (mg/kg)

Karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa väljendatud karbofuraanina)

0,02 (1) teravili

---

(1)  Alumine määramispiir.”

1

---

II LISA

Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse karbofuraani read järgmisega:

| Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |
| --- |
| Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa väljendatud karbofuraanina) |
| “1.   Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid |
| i) | TSITRUSVILJAD |

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

Karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa väljendatud karbofuraanina)

Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid

i)

TSITRUSVILJAD

0,3

Greibid

Sidrunid

Laimid

Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

Apelsinid

Pomelod

Muud

| ii) | PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta) |
| --- | --- |

ii)

PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta)

0,02 (1)

Mandlid

Brasiilia pähklid

Kašupähklid

Kastanid

Kookospähklid

Sarapuupähklid

Makadaamiapähklid

Pekaanipähklid

Piiniapähklid

Pistaatsiapähklid

Kreeka pähklid

Muud

| iii) | ÕUNVILJAD |
| --- | --- |

iii)

ÕUNVILJAD

0,02 (1)

Õunad

Pirnid

Küdooniad

Muud

| iv) | LUUVILJAD |
| --- | --- |

iv)

LUUVILJAD

0,02 (1)

Aprikoosid

Kirsid

Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

Ploomid

Muud

| v) | MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD |
| --- | --- |

v)

MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

0,02 (1)

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

Laua- ja veiniviinamarjad

Lauaviinamarjad

Veiniviinamarjad

| b) | Maasikad (välja arvatud metsmaasikad) |
| --- | --- |

b)

Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

| c) | Koguviljad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

c)

Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

Murakad

Põldmurakad

Logani murakad

Vaarikad

Muud

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad) |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

Mustikad

Jõhvikad

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

Karusmarjad

Muud

| e) | Looduses kasvavad marjad ja puuviljad |
| --- | --- |

e)

Looduses kasvavad marjad ja puuviljad

| vi) | MUUD VILJAD |
| --- | --- |

vi)

MUUD VILJAD

0,02 (1)

Avokaadod

Banaanid

Datlid

Viigimarjad

Kiivid

Kinkanid (kumkvaadid)

Hiina ploomid (litšid)

Mangod

| a) | Oliivid |
| --- | --- |

a)

Oliivid

Oliivid (lauaviljad)

Oliivid (õliviljad)

Granadillid

Ananassid

Papaiad

Muud

| 2. | Värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud köögiviljad |
| --- | --- |

2.

0,02 (1)

| i) | JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

i)

JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

Söögipeet

Porgand

Juurseller

Mädarõigas

Maapirn

Pastinaak

Juurpetersell

Redis

Aed-piimjuur

Maguskartul

Kaalikas

Naeris

Jamss

Muud

| ii) | SIBULKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

ii)

SIBULKÖÖGIVILJAD

Küüslauk

Sibul

Pesasibul (šalott)

Talisibul

Muud

| iii) | VILIKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

iii)

VILIKÖÖGIVILJAD

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

Tomatid

Paprikad

Baklažaanid

Muud

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

Kurgid

Kornišonid

Rullkõrvitsad (kabatšokid)

Muud

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

Melonid

Taldrikkõrvitsad (patissonid)

Arbuusid

Muud

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

| iv) | KAPSASKÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

iv)

KAPSASKÖÖGIVILJAD

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

Spargelkapsas

Lillkapsas

Muud

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

Rooskapsas

Peakapsas

Muud

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

Pekingi kapsas

Lehtkapsas

Muud

| d) | Nuikapsas |
| --- | --- |

d)

Nuikapsas

| v) | LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED |
| --- | --- |

v)

LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

| a) | Salat jms |
| --- | --- |

a)

Salat jms

Salatkress

Põldkännak

Salat

Eskariool

Muud

| b) | Spinat jms |
| --- | --- |

b)

Spinat jms

Spinat

Lehtpeet (mangold)

Muud

| c) | Ürt-allikkress |
| --- | --- |

c)

Ürt-allikkress

| d) | Salatsigur |
| --- | --- |

d)

Salatsigur

| e) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

e)

Maitsetaimed

Aed-harakputk

Murulauk

Petersell

Lehtseller

Muud

| vi) | KAUNVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

vi)

KAUNVILJAD (värsked)

Oad (kaunadega)

Oad (kaunadeta)

Herned (kaunadega)

Herned (kaunadeta)

Muud

| vii) | VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) |
| --- | --- |

vii)

VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

Spargel

Hispaania artišokk

Seller

Apteegitill

Artišokk

Porrulauk

Rabarber

Muud

| viii) | SEENED |
| --- | --- |

viii)

SEENED

| a) | Kultuurseened |
| --- | --- |

a)

Kultuurseened

| b) | Looduses kasvavad seened |
| --- | --- |

b)

Looduses kasvavad seened

| 3. | Kaunviljad (kuivatatud) |
| --- | --- |

3.

0,02 (1)

Oad

Läätsed

Herned

Muud

| 4. | Õliseemned |
| --- | --- |

4.

0,1

Linaseemned

Maapähklid

Mooniseemned

Seesamiseemned

Päevalilleseemned

Rapsiseemned

Sojaoad

Sinepiseemned

Puuvillaseemned

Muud

| 5. | Kartul |
| --- | --- |

5.

0,02 (1)

Varajane kartul

Säilituskartul

| 6. | Tee (Camellia sinensis, kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või fermenteerimata) |
| --- | --- |

6.

0,05 (1)

| 7. | Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber |
| --- | --- |

7.

0,05 (1)

---

(1)  Alumine määramispiir.”

1

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 27.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/78

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. jaanuar 2006,

Küprose Vabariigi poolt Küprose talupidajatele antava erakorralise, ammu enne Küprose ühinemist Euroopa Liiduga võetud põllumajanduslaenude osaliseks ennetähtaegseks tagastamiseks ette nähtud riikliku abi heakskiitmise kohta

(2006/39/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 kolmandat lõiku,

võttes arvesse Küprose Vabariigi 21. novembril 2005 esitatud taotlust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 21. novembril 2005 esitas Küpros nõukogule taotluse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kolmanda lõigu kohase otsuse tegemiseks, deklareerides, et Küprose plaan anda Küprose talupidajatele riiklikku abi ammu enne Küprose ühinemist Euroopa Liiduga võetud põllumajanduslaenude osaliseks ennetähtaegseks tagastamiseks on erakorraliste asjaolude tõttu ühisturuga kokku sobiv. |
| --- | --- |

(1)

21. novembril 2005 esitas Küpros nõukogule taotluse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kolmanda lõigu kohase otsuse tegemiseks, deklareerides, et Küprose plaan anda Küprose talupidajatele riiklikku abi ammu enne Küprose ühinemist Euroopa Liiduga võetud põllumajanduslaenude osaliseks ennetähtaegseks tagastamiseks on erakorraliste asjaolude tõttu ühisturuga kokku sobiv.

| (2) | Küprose valitsus on teinud intensiivseid jõupingutusi, et rakendada taas tööle kümned tuhanded talupidajad ja maaelanikud, kes olid sunnitud oma talud ja majapidamised maha jätma pärast Türgi sissetungi 1974. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Küprose valitsus on teinud intensiivseid jõupingutusi, et rakendada taas tööle kümned tuhanded talupidajad ja maaelanikud, kes olid sunnitud oma talud ja majapidamised maha jätma pärast Türgi sissetungi 1974. aastal.

| (3) | Et võimaldada nimetatud talupidajatel ja maaelanikel oma tegevust Küprosel jätkata, anti valitsuse tagatud laene masinate ja loomade hankimiseks ja/või muude põllumajandusinvesteeringute tegemiseks. |
| --- | --- |

(3)

Et võimaldada nimetatud talupidajatel ja maaelanikel oma tegevust Küprosel jätkata, anti valitsuse tagatud laene masinate ja loomade hankimiseks ja/või muude põllumajandusinvesteeringute tegemiseks.

| (4) | 1990. aastatel tabas Küprost enneolematu ja tõsine põud, mis kestis seitse aastat ja millel olid hävitavad tagajärjed põllumajandustoodangule ja talude sissetulekule. Lootes järgnevatel aastatel paremat saaki, võtsid paljud põuast kannatada saanud talupidajad laenu talumajapidamise sisendite ostmiseks, langedes aasta-aastalt järjest suureneva võla lõksu. Küprose talupidajate kahjude ulatus ja võlgade kogunemine mõjutasid nende suutlikkust tagastada olemasolevaid laene. |
| --- | --- |

(4)

1990. aastatel tabas Küprost enneolematu ja tõsine põud, mis kestis seitse aastat ja millel olid hävitavad tagajärjed põllumajandustoodangule ja talude sissetulekule. Lootes järgnevatel aastatel paremat saaki, võtsid paljud põuast kannatada saanud talupidajad laenu talumajapidamise sisendite ostmiseks, langedes aasta-aastalt järjest suureneva võla lõksu. Küprose talupidajate kahjude ulatus ja võlgade kogunemine mõjutasid nende suutlikkust tagastada olemasolevaid laene.

| (5) | 1999. aasta alguses võttis valitsus poliitilise kohustuse tegeleda kogunenud võlgnevuse probleemiga, aga saavutamata talupidajate ühendustega kokkulepet, ei rakendatud laenu tagastamise ettepandud skeemi enne Euroopa Liiduga ühinemist. Talupidajate ühendused vaatasid oma seisukohad üle alles pärast pikka arutelu ja Küprose põllumajandussektoris pärast ühinemist tekkinud tõsiste väljakutsete survel. |
| --- | --- |

(5)

1999. aasta alguses võttis valitsus poliitilise kohustuse tegeleda kogunenud võlgnevuse probleemiga, aga saavutamata talupidajate ühendustega kokkulepet, ei rakendatud laenu tagastamise ettepandud skeemi enne Euroopa Liiduga ühinemist. Talupidajate ühendused vaatasid oma seisukohad üle alles pärast pikka arutelu ja Küprose põllumajandussektoris pärast ühinemist tekkinud tõsiste väljakutsete survel.

| (6) | Pärast Küprose ühinemist Euroopa Liiduga algas Küprose põllumajandussektoris ulatuslik kriis ja talude sissetulek langes rohkem kui üheski teises uues liikmesriigis. Teravilja ja puuviljade (v.a tsitrusviljad) taluhinnad langesid oluliselt. Oluline osa viinamarjasaagist ei oleks leidnud tavapäraseid turuväljundeid ning Küpros taotles ühenduse abi ja seda võimaldati kohese väljajuurimise skeemi rakendamiseks. Kohandamise, ümberkorraldamise ja mitmekesistamise vajaduse prognoosimiseks liideti 2004.–2006. aasta maaelu arenguplaaniga mitmed skeemid ja programmid, mis nõuavad talupidajatelt ja maaelanikelt märkimisväärseid investeeringuid. Ühinemisele eelnenud perioodil kogunenud talude võlgnevus osutus siiski suureks takistuseks kõnealuse plaani rakendamisel, kuna pangad ja teised finantsasutused nõuavad enne uute laenude väljaandmist eelmiste tagastamist. |
| --- | --- |

(6)

Pärast Küprose ühinemist Euroopa Liiduga algas Küprose põllumajandussektoris ulatuslik kriis ja talude sissetulek langes rohkem kui üheski teises uues liikmesriigis. Teravilja ja puuviljade (v.a tsitrusviljad) taluhinnad langesid oluliselt. Oluline osa viinamarjasaagist ei oleks leidnud tavapäraseid turuväljundeid ning Küpros taotles ühenduse abi ja seda võimaldati kohese väljajuurimise skeemi rakendamiseks. Kohandamise, ümberkorraldamise ja mitmekesistamise vajaduse prognoosimiseks liideti 2004.–2006. aasta maaelu arenguplaaniga mitmed skeemid ja programmid, mis nõuavad talupidajatelt ja maaelanikelt märkimisväärseid investeeringuid. Ühinemisele eelnenud perioodil kogunenud talude võlgnevus osutus siiski suureks takistuseks kõnealuse plaani rakendamisel, kuna pangad ja teised finantsasutused nõuavad enne uute laenude väljaandmist eelmiste tagastamist.

| (7) | Krediidiasutuste keeldumine edasisest laenamisest takistab oluliselt talumajapidamiste ajakohastamist. Ajakohastamise puudumine ning sellega kaasnev väiksem tootlikkus ja vähenenud kasumlikkus koos sellest tingitud Küprose talupidajate raskete elu- ja töötingimustega toob endaga kaasa kasvatamisest loobumise, mis ohustab asjaomaseid Küprose talupidajaid tõsiste majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. |
| --- | --- |

(7)

Krediidiasutuste keeldumine edasisest laenamisest takistab oluliselt talumajapidamiste ajakohastamist. Ajakohastamise puudumine ning sellega kaasnev väiksem tootlikkus ja vähenenud kasumlikkus koos sellest tingitud Küprose talupidajate raskete elu- ja töötingimustega toob endaga kaasa kasvatamisest loobumise, mis ohustab asjaomaseid Küprose talupidajaid tõsiste majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega.

| (8) | Abi on mõeldud leevenduseks järgmistele talupidajate kategooriatele, keda on mõjutanud võlgade kogunemine ja kes pole suutelised neile antud laene tagastama:






  — | talupidajad, kes olid talupidajatena registreeritud vastavalt sotsiaalkindlustusfondi andmetele ja kes maksid sotsiaalkindlustuse osamakseid kuni 31. detsembrini 1998; |
| --- | --- | --- |

(8)

Abi on mõeldud leevenduseks järgmistele talupidajate kategooriatele, keda on mõjutanud võlgade kogunemine ja kes pole suutelised neile antud laene tagastama:

—

talupidajad, kes olid talupidajatena registreeritud vastavalt sotsiaalkindlustusfondi andmetele ja kes maksid sotsiaalkindlustuse osamakseid kuni 31. detsembrini 1998;

| — | ümberasustatud talupidajad, kellel oli kutsetunnistus ja kelle mittepõllumajanduslik aastasissetulek ei olnud 31. detsembril 1998 suurem kui 6 000 Küprose naela; |
| --- | --- |

—

ümberasustatud talupidajad, kellel oli kutsetunnistus ja kelle mittepõllumajanduslik aastasissetulek ei olnud 31. detsembril 1998 suurem kui 6 000 Küprose naela;

| — | talupidajad, kes saavad pensioni ja olid 31. detsembril 1998 registreeritud talupidajatena; |
| --- | --- |

—

talupidajad, kes saavad pensioni ja olid 31. detsembril 1998 registreeritud talupidajatena;

| — | talupidajad, kes elasid maal ja töötasid talumajapidamises, aga tegutsesid ka mittepõllumajanduslikul tegevusalal, tingimusel et mittepõllumajanduslik aastasissetulek ei olnud 31. detsembril 1998 suurem kui 6 000 Küprose naela. |
| --- | --- |

—

talupidajad, kes elasid maal ja töötasid talumajapidamises, aga tegutsesid ka mittepõllumajanduslikul tegevusalal, tingimusel et mittepõllumajanduslik aastasissetulek ei olnud 31. detsembril 1998 suurem kui 6 000 Küprose naela.

| (9) | Küprose antav abi on 23 miljonit Küprose naela (samaväärne 39,33 miljoni euroga), mis vastab 1974. aastast kuni 31. detsembrini 1998 sõlmitud laenulepingutele. |
| --- | --- |

(9)

Küprose antav abi on 23 miljonit Küprose naela (samaväärne 39,33 miljoni euroga), mis vastab 1974. aastast kuni 31. detsembrini 1998 sõlmitud laenulepingutele.

| (10) | Ettepandud riikliku abiskeemi kasusaajate arv on hinnanguliselt üle 15 000. |
| --- | --- |

(10)

Ettepandud riikliku abiskeemi kasusaajate arv on hinnanguliselt üle 15 000.

| (11) | Seetõttu on olemas erakorralised asjaolud, mis võimaldavad hinnata Küprose kavandatava abi Küprose talupidajatele ammu enne Küprose ühinemist Euroopa Liiduga võetud põllumajanduslaenude osaliseks ennetähtaegseks tagastamiseks siseturuga kooskõlas olevaks, |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu on olemas erakorralised asjaolud, mis võimaldavad hinnata Küprose kavandatava abi Küprose talupidajatele ammu enne Küprose ühinemist Euroopa Liiduga võetud põllumajanduslaenude osaliseks ennetähtaegseks tagastamiseks siseturuga kooskõlas olevaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Küprose Vabariigi poolt 23 miljoni Küprose naela väärtuses (samaväärne 39,33 miljoni euroga) Küprose talupidajatele antav abi, et nad saaksid pankadele ja muudele finantsasutustele osaliselt tagastada enne 31. detsembrit 1998 võetud põllumajanduslaenud, mis on võetud seoses nimetatud kuupäevani valitsenud erakorraliste asjaoludega, tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel, 23. jaanuar 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J. PRÖLL

---