# Euroopa Liidu L 16/20.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 16 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide20. jaanuar 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 16

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide20. jaanuar 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 51/2006, 22. detsember 2005, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 52/2006, 22. detsember 2005, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes | 184 |
| | * | Nõukogu määruse (EÜ) nr 51/2006 (millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) addendum | 200 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 51/2006, 22. detsember 2005, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 52/2006, 22. detsember 2005, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes

184

*

Nõukogu määruse (EÜ) nr 51/2006 (millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) addendum

200

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 51/2006

22. detsember 2005

millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (2), eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, (3) eriti selle artikleid 6 ja 8,

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks, (4) eriti selle artiklit 5,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet.

| (2) | Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalavaru või kalavarude rühma lubatud kogupüügi (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalavaru või kalavarude rühma lubatud kogupüügi (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt.

| (3) | Lubatud kogupüügi ja kvootide tulemusliku majandamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused. |
| --- | --- |

(3)

Lubatud kogupüügi ja kvootide tulemusliku majandamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused.

| (4) | Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatakse olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatakse olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata kalavarud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid kõnealuses artiklis nimetatud meetmed. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata kalavarud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid kõnealuses artiklis nimetatud meetmed.

| (7) | Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra (5), Fääri saarte (6) ja Gröönimaaga (7). |
| --- | --- |

(7)

Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra (5), Fääri saarte (6) ja Gröönimaaga (7).

| (8) | Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügipiirangud ja muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus sellised soovitused rakendama. |
| --- | --- |

(8)

Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügipiirangud ja muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus sellised soovitused rakendama.

| (9) | Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2005. aasta juunis toimunud aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Kuigi ühendus ei ole IATTCi liige, on vaja neid meetmeid rakendada, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästev majandamine. |
| --- | --- |

(9)

Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2005. aasta juunis toimunud aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Kuigi ühendus ei ole IATTCi liige, on vaja neid meetmeid rakendada, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästev majandamine.

| (10) | Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2005. aasta koosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et ühendus ei kasutanud 2004. aastal mitme kalavaru kvoote täiel määral. |
| --- | --- |

(10)

Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2005. aasta koosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et ühendus ei kasutanud 2004. aastal mitme kalavaru kvoote täiel määral.

| (11) | Et arvesse võtta ICCATi kohandusi ühenduse kvootides, tuleks kvootide kasutamata osast tulenevate kalapüügivõimaluste jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav kasutamata osa, ilma et muutuks aastase lubatud kogupüügi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte. |
| --- | --- |

(11)

Et arvesse võtta ICCATi kohandusi ühenduse kvootides, tuleks kvootide kasutamata osast tulenevate kalapüügivõimaluste jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav kasutamata osa, ilma et muutuks aastase lubatud kogupüügi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte.

| (12) | Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse asjaomastele õigusaktidele, eelkõige vastavalt järgmistele õigusaktidele: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (8), komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (9) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (10) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, (11) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1626/94, millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed, (12) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, (13) nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, (14) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (15) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta, (16) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, (17) nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, (18) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (19) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (20) nõukogu 14. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks, (21) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, (22) ja nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas. (23). |
| --- | --- |

(12)

Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse asjaomastele õigusaktidele, eelkõige vastavalt järgmistele õigusaktidele: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (8), komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (9) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (10) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, (11) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1626/94, millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed, (12) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, (13) nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, (14) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (15) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta, (16) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, (17) nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, (18) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (19) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (20) nõukogu 14. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks, (21) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, (22) ja nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas. (23).

| (13) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on vaja alapiirkonnas VIII kohaldada anšoovisepüügi suhtes ajutist püügipiirangute reguleerimise süsteemi. |
| --- | --- |

(13)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on vaja alapiirkonnas VIII kohaldada anšoovisepüügi suhtes ajutist püügipiirangute reguleerimise süsteemi.

| (14) | ICESi nõuande kohaselt on vaja ICESi alapiirkonnas IV ja rajooni IIIa põhjaosas kohaldada tobiapüügi suhtes ajutist püügikoormuse reguleerimise süsteemi. |
| --- | --- |

(14)

ICESi nõuande kohaselt on vaja ICESi alapiirkonnas IV ja rajooni IIIa põhjaosas kohaldada tobiapüügi suhtes ajutist püügikoormuse reguleerimise süsteemi.

| (15) | Võttes arvesse teaduslikku teavet põhjaputassuu varude bioloogilise seisundi kohta ning pärast rannikuäärsete riikide vahelisi läbirääkimisi selliste varude majandamise üle on vaja majandamispiirkondasid muuta, võttes seejuures arvesse asjakohase kalapüügi konkreetseid iseärasusi. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse teaduslikku teavet põhjaputassuu varude bioloogilise seisundi kohta ning pärast rannikuäärsete riikide vahelisi läbirääkimisi selliste varude majandamise üle on vaja majandamispiirkondasid muuta, võttes seejuures arvesse asjakohase kalapüügi konkreetseid iseärasusi.

| (16) | ICESi viimaste teadusnõuannete kohase üleminekumeetmena tuleks veelgi vähendada teatavate süvamereliikide püügi koormust. |
| --- | --- |

(16)

ICESi viimaste teadusnõuannete kohase üleminekumeetmena tuleks veelgi vähendada teatavate süvamereliikide püügi koormust.

| (17) | Määruses (EÜ) nr 423/2004 sätestatud tursapüügikoormuse piirangute kohandamiseks tehakse ettepanek rakendada teistsugust korda, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügiga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3. |
| --- | --- |

(17)

Määruses (EÜ) nr 423/2004 sätestatud tursapüügikoormuse piirangute kohandamiseks tehakse ettepanek rakendada teistsugust korda, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügiga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3.

| (18) | Teadusnõuannetest selgub, et Põhjamere atlandi merilesta ei püüta säästvalt ning vette tagasi lastud kalade hulk on väga suur. Teadussoovitustest ja Põhjamere piirkondlike nõuandekomisjonide nõuannetest selgub, et on asjakohane kohandada kalapüügivõimalusi atlandi lesta püügiga tegelevate laevade püügikoormuse osas. |
| --- | --- |

(18)

Teadusnõuannetest selgub, et Põhjamere atlandi merilesta ei püüta säästvalt ning vette tagasi lastud kalade hulk on väga suur. Teadussoovitustest ja Põhjamere piirkondlike nõuandekomisjonide nõuannetest selgub, et on asjakohane kohandada kalapüügivõimalusi atlandi lesta püügiga tegelevate laevade püügikoormuse osas.

| (19) | La Manche'i lääneosa merikeelevarude suhtes on vaja kohaldada ajutist püügikoormuse reguleerimise kava. Kattegati, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa läänerosa tursavarude ning ICESi rajoonide VIIIc ja IXa merluusivarude ja norra salehomaari varude püügikoormuse reguleerimise kava on vaja kohandada. |
| --- | --- |

(19)

La Manche'i lääneosa merikeelevarude suhtes on vaja kohaldada ajutist püügikoormuse reguleerimise kava. Kattegati, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa läänerosa tursavarude ning ICESi rajoonide VIIIc ja IXa merluusivarude ja norra salehomaari varude püügikoormuse reguleerimise kava on vaja kohandada.

| (20) | Määruse (EÜ) nr 1434/98 artikliga 2 ei tagata heeringapüügi piiramist kõnealusele liigile kehtestatud püügilimiidini. Seepärast on vaja võtta üleminekumeetmeid, et tagada sortimata lossimistel vajalik järelevalve ja heeringa loendamine. |
| --- | --- |

(20)

Määruse (EÜ) nr 1434/98 artikliga 2 ei tagata heeringapüügi piiramist kõnealusele liigile kehtestatud püügilimiidini. Seepärast on vaja võtta üleminekumeetmeid, et tagada sortimata lossimistel vajalik järelevalve ja heeringa loendamine.

| (21) | Praegu on Šotimaa ja Iirimaa lääneranniku süvamerealadel nakkevõrkudega kalastamisel tavaks kasutada liiga pikki nakkevõrke ning selle tagajärjel jäetakse võrgud merre liiga kauaks ja lastakse tagasi vette suures koguses kala. Kaotatud või tahtlikult mahajäetud võrgud võivad tagasi nõudmata aastaid kala püüda. Teadusuuringud on näidanud, et kõnealune püügiviis kujutab süvamereliikide jaoks suurt ohtu ning kuni püsivamate meetmete võtmiseni on vaja kõnealune püük ajutiselt keelata. |
| --- | --- |

(21)

Praegu on Šotimaa ja Iirimaa lääneranniku süvamerealadel nakkevõrkudega kalastamisel tavaks kasutada liiga pikki nakkevõrke ning selle tagajärjel jäetakse võrgud merre liiga kauaks ja lastakse tagasi vette suures koguses kala. Kaotatud või tahtlikult mahajäetud võrgud võivad tagasi nõudmata aastaid kala püüda. Teadusuuringud on näidanud, et kõnealune püügiviis kujutab süvamereliikide jaoks suurt ohtu ning kuni püsivamate meetmete võtmiseni on vaja kõnealune püük ajutiselt keelata.

| (22) | Merluusivarude säästva kasutamise tagamiseks ja vette tagasi laskmise vähendamiseks tuleks alarajoonides VIII a, b, d üleminekumeetmetena rakendada selektiivsete püügivahendite uusimaid täiustusi. |
| --- | --- |

(22)

Merluusivarude säästva kasutamise tagamiseks ja vette tagasi laskmise vähendamiseks tuleks alarajoonides VIII a, b, d üleminekumeetmetena rakendada selektiivsete püügivahendite uusimaid täiustusi.

| (23) | Kirde-Atlandi Kalanduskomitee (NEAFC) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu soovituse piirata kalapüüki teatavates piirkondades, et kaitsta teatavaid haavatavaid süvamereelupaiku. Ühendus peaks selle soovituse rakendama. |
| --- | --- |

(23)

Kirde-Atlandi Kalanduskomitee (NEAFC) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu soovituse piirata kalapüüki teatavates piirkondades, et kaitsta teatavaid haavatavaid süvamereelupaiku. Ühendus peaks selle soovituse rakendama.

| (24) | Kaheksajala kaitsele kaasaaitamiseks ja eelkõige noorvormide kaitsmiseks tuleb kehtestada 2006. aastal CECAFi piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest meredest pärit kaheksajala alammõõt, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98. |
| --- | --- |

(24)

Kaheksajala kaitsele kaasaaitamiseks ja eelkõige noorvormide kaitsmiseks tuleb kehtestada 2006. aastal CECAFi piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest meredest pärit kaheksajala alammõõt, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98.

| (25) | Novembris 2005 soovitas NEAFC kanda teatav hulk kalalaevu nende laevade loendisse, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada soovituste rakendamine ühenduse õiguskorda. |
| --- | --- |

(25)

Novembris 2005 soovitas NEAFC kanda teatav hulk kalalaevu nende laevade loendisse, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada soovituste rakendamine ühenduse õiguskorda.

| (26) | 2005. aastal võttis Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) oma aastakoosolekul vastu soovituse teatavate süvamereliikide püügi korraldamise kohta ja soovituse, mis käsitleb GFCMi registri loomist üle 15 m pikkuste laevade kohta, kellel on õigus püüda GFCMi pädevuspiirkonnas. Ühendus on GFCMi lepinguosaline ning seetõttu on kõnealused soovitused ühendusele siduvad ja need tuleks rakendada. |
| --- | --- |

(26)

2005. aastal võttis Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) oma aastakoosolekul vastu soovituse teatavate süvamereliikide püügi korraldamise kohta ja soovituse, mis käsitleb GFCMi registri loomist üle 15 m pikkuste laevade kohta, kellel on õigus püüda GFCMi pädevuspiirkonnas. Ühendus on GFCMi lepinguosaline ning seetõttu on kõnealused soovitused ühendusele siduvad ja need tuleks rakendada.

| (27) | Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2006. aastal rakendada püügitegevuse suhtes teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja püügi tehnilisi tingimusi. |
| --- | --- |

(27)

Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2006. aastal rakendada püügitegevuse suhtes teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja püügi tehnilisi tingimusi.

| (28) | Tuleks kehtestada teatavad sätted laevaseiresüsteemi andmete kasutamise kohta, et tõhustada püügikoormuse juhtimise järelevalvet ja kontrolli. |
| --- | --- |

(28)

Tuleks kehtestada teatavad sätted laevaseiresüsteemi andmete kasutamise kohta, et tõhustada püügikoormuse juhtimise järelevalvet ja kontrolli.

| (29) | Et tagada kolmandate riikide laevade poolt ühenduse vetes püütud põhjaputassuu saagi õige arvestamine, on vaja tugevdada asjaomaseid laevu käsitlevaid järelevalvesätteid. |
| --- | --- |

(29)

Et tagada kolmandate riikide laevade poolt ühenduse vetes püütud põhjaputassuu saagi õige arvestamine, on vaja tugevdada asjaomaseid laevu käsitlevaid järelevalvesätteid.

| (30) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest selgub, et kokkulepitud TACi märkimisväärselt ületav saak piirab kalapüügi säästvust. Seetõttu on asjakohane kehtestada seotud tingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine. |
| --- | --- |

(30)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest selgub, et kokkulepitud TACi märkimisväärselt ületav saak piirab kalapüügi säästvust. Seetõttu on asjakohane kehtestada seotud tingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine.

| (31) | ICCAT võttis 2004. aastal oma aastakoosolekul vastu mitu tehnilist meedet, mida kohaldatakse Atlandi ookeani ja Vahemere teatavate siirdekalavarude suhtes, nähes muu hulgas ette hariliku tuuni uue miinimumsuuruse, püügipiirangud teatavates piirkondades ja teataval ajavahemikul, et kaitsta suursilmtuuni varusid, harrastus- ja sportkalapüüki käsitlevad meetmed Vahemerel ning valikuuringu programmi loomise sumpades oleva hariliku tuuni suuruse hindamiseks. Kalavarude kaitse parandamiseks on vaja neid meetmeid 2006. aastal rakendada, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 973/2001. |
| --- | --- |

(31)

ICCAT võttis 2004. aastal oma aastakoosolekul vastu mitu tehnilist meedet, mida kohaldatakse Atlandi ookeani ja Vahemere teatavate siirdekalavarude suhtes, nähes muu hulgas ette hariliku tuuni uue miinimumsuuruse, püügipiirangud teatavates piirkondades ja teataval ajavahemikul, et kaitsta suursilmtuuni varusid, harrastus- ja sportkalapüüki käsitlevad meetmed Vahemerel ning valikuuringu programmi loomise sumpades oleva hariliku tuuni suuruse hindamiseks. Kalavarude kaitse parandamiseks on vaja neid meetmeid 2006. aastal rakendada, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 973/2001.

| (32) | Kagu-Atlandi kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2005. aastal oma aastakoosolekul vastu meetme, mille kohaselt alates 1. jaanuarist 2006. saadetakse vaatlejad kõikidele konventsioonialas tegutsevatele laevadele, mis püüavad liike, mille suhtes ei ole kehtestanud kaitse ja majandamise režiimi teised pädevad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid. See meede on ühendusele siduv ja seetõttu tuleks seda rakendada. |
| --- | --- |

(32)

Kagu-Atlandi kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2005. aastal oma aastakoosolekul vastu meetme, mille kohaselt alates 1. jaanuarist 2006. saadetakse vaatlejad kõikidele konventsioonialas tegutsevatele laevadele, mis püüavad liike, mille suhtes ei ole kehtestanud kaitse ja majandamise režiimi teised pädevad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid. See meede on ühendusele siduv ja seetõttu tuleks seda rakendada.

| (33) | Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 27. aastakoosolekul, mis toimus 19.-23. septembril 2005, vastu mitmed tehnilised ja kontrollimeetmed. Neid meetmeid on vaja rakendada. |
| --- | --- |

(33)

Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 27. aastakoosolekul, mis toimus 19.-23. septembril 2005, vastu mitmed tehnilised ja kontrollimeetmed. Neid meetmeid on vaja rakendada.

| (34) | Et täita ühenduse kui Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) lepinguosalise võetud rahvusvahelisi kohustusi, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks kohaldada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2005–2006 kehtestatud lubatud kogupüüki ning sellele vastavaid ajapiiranguid. |
| --- | --- |

(34)

Et täita ühenduse kui Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) lepinguosalise võetud rahvusvahelisi kohustusi, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks kohaldada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2005–2006 kehtestatud lubatud kogupüüki ning sellele vastavaid ajapiiranguid.

| (35) | CCAMLR võttis 2005. aastal oma XXIV aastakoosolekul vastu asjakohased püügipiirangud varude jaoks, mis on avatud CCAMLRi liikme kinnitatud püügiettevõttele. CCAMLR kiitis heaks ka ühenduse laevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning kehtestas asjaomase kalapüügi jaoks püügi ja kaaspüügi piirangud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealuseid piiranguid ja tehnilisi meetmeid tuleks samuti kohaldada. |
| --- | --- |

(35)

CCAMLR võttis 2005. aastal oma XXIV aastakoosolekul vastu asjakohased püügipiirangud varude jaoks, mis on avatud CCAMLRi liikme kinnitatud püügiettevõttele. CCAMLR kiitis heaks ka ühenduse laevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning kehtestas asjaomase kalapüügi jaoks püügi ja kaaspüügi piirangud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealuseid piiranguid ja tehnilisi meetmeid tuleks samuti kohaldada.

| (36) | Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvahendid ning vältida varude ohustamist ja kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes (24)püügipiirangutega vetes24 kehtivuse lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2006 ning jätta mõned nimetatud määruse eeskirjad kehtima 2006. aasta jaanuaris. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3, |
| --- | --- |

(36)

Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvahendid ning vältida varude ohustamist ja kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes (24)püügipiirangutega vetes24 kehtivuse lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2006 ning jätta mõned nimetatud määruse eeskirjad kehtima 2006. aasta jaanuaris. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud püügivõimalused 2006. aastaks ning eritingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib kasutada.

Lisaks määratakse kindlaks teatavad püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused 2007. aasta jaanuariks ning teatavate Antarktika kalavarude osas määratakse püügivõimalused ja eritingimused kindlaks IE lisas nimetatud ajavahemikeks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Kui pole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust:

| a) | ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi “ühenduse laevad”) ja |
| --- | --- |

a)

ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi “ühenduse laevad”) ja

| b) | kolmanda riigi lipu all sõitvate ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevade suhtes (edaspidi “kolmanda riigi kalalaevad”), kui need viibivad ühenduse vetes (edaspidi “EÜ veed”). |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi lipu all sõitvate ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevade suhtes (edaspidi “kolmanda riigi kalalaevad”), kui need viibivad ühenduse vetes (edaspidi “EÜ veed”).

2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

| a) | lubatud kogupüük – igast kalavarust aastas lubatav püük; |
| --- | --- |

a)

lubatud kogupüük – igast kalavarust aastas lubatav püük;

| b) | kvoot – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud kindel osa lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

b)

kvoot – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud kindel osa lubatud kogupüügist;

| c) | rahvusvahelised veed – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelised veed – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

| d) | NAFO tsoon – see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsioonialast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

d)

NAFO tsoon – see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsioonialast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

| e) | Skagerrak – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

e)

Skagerrak – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

| f) | Kattegat – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenųrest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

f)

Kattegat – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenųrest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

| g) | Cádizi laht – ICESi alarajooni IXa piirkond, mis jääb läänepikkusest 7o23′48′′ ida poole. |
| --- | --- |

g)

Cádizi laht – ICESi alarajooni IXa piirkond, mis jääb läänepikkusest 7o23′48′′ ida poole.

Artikkel 4

Kalastusvööndid

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi kalastusvööndite määratlusi:

| a) | ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud määruses (EMÜ) nr 3880/91. Vööndi tähisele lisatud märge “EÜ veed” osutab, et kõne all on ainult EÜ vetesse jääv vööndiosa. |
| --- | --- |

a)

ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud määruses (EMÜ) nr 3880/91. Vööndi tähisele lisatud märge “EÜ veed” osutab, et kõne all on ainult EÜ vetesse jääv vööndiosa.

| b) | CECAF (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO püügipiirkond 34) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades; (25) |
| --- | --- |

b)

CECAF (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO püügipiirkond 34) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades; (25)

| c) | NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud nõukogu 30. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta; (26) |
| --- | --- |

c)

NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud nõukogu 30. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta; (26)

| d) | CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 601/2004 |
| --- | --- |

d)

CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 601/2004

II PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 5

Püügilimiidid ja nende jaotamine

1.   Ühenduse laevade püügilimiidid ühenduse vetes ja teatavates vetes, mis ei kuulu ühendusele, kõnealuste limiitide jaotus liikmesriikide vahel ning määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohased lisatingimused on esitatud I lisas.

2.   Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel vastavalt artiklites 10, 17 ja 18 sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndisse.

3.   Komisjon lõpetab viivitamata anšoovise püügi alapiirkonnas VIII, kui STECF teatab, et kudekarja biomass 2006. aastal kudemise ajal on alla 28 000 tonni.

4.   Komisjon kehtestab lõplikud püügilimiidid ICES rajoonide IIa (EÜ veed) ja IIIa ning alapiirkonna IV (EÜ veed) tobiapüügi suhtes IID lisa punktis 6 sätestatud korras.

5.   Komisjon määrab kindlaks ühenduse kasutuses olevad moivapüügi limiidid püügipiirkondades V, XIV (Gröönimaa veed) 7,7 % ulatuses moiva TACist niipea, kui TAC on kindlaks määratud.

6.   Komisjon võib määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata merikuradi püügilimiidid vööndites IIa (EÜ veed) ja IV (EÜ veed) ning vööndites Vb (EÜ veed), VI, XII ja XIV pärast seda, kui STECF on analüüsinud 2006. aasta esimeses kvartaliks kogutud andmeid vaadeldud saagi püügimahu ühikute kohta.

7.   Komisjon võib määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata tursiku püügilimiidid vööndites IIa (EÜ veed), IIIa ja IV (EÜ veed) ning kilu püügilimiidid vööndites IIa (EÜ veed) ja IV (EÜ veed), pidades silmas 2006. esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid.

Artikkel 6

Jaotamisega seotud erisätted

1.   I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira:

| a) | kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;

| b) | ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;

| c) | täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;

| d) | koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohaselt;

| e) | mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt. |
| --- | --- |

e)

mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.

2.   Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 kohaldatakse kvootide kinnipidamiseks ja nende ülekandmiseks 2007. aastasse kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki (analüütiline TAC).

Artikkel 7

Püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused kalavarude majandamisel

1.   Alates 1. veebruarist 2006 kuni 31. jaanuarini 2007 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi järgmiselt:

| — | -IIA lisa kohaldatakse teatavate Kattegati, Skagerraki, alapiirkonna IV ning ICES rajoonide IIa (EÜ veed), IIIa, VIa, VIIa ja VIId varude majandamise suhtes. |
| --- | --- |

—

-IIA lisa kohaldatakse teatavate Kattegati, Skagerraki, alapiirkonna IV ning ICES rajoonide IIa (EÜ veed), IIIa, VIa, VIIa ja VIId varude majandamise suhtes.

| — | -IIB lisa kohaldatakse merluusivarude majandamise suhtes ICES rajoonides VIIIc ja IXa, välja arvatud Cįdizi lahes. |
| --- | --- |

—

-IIB lisa kohaldatakse merluusivarude majandamise suhtes ICES rajoonides VIIIc ja IXa, välja arvatud Cįdizi lahes.

| — | -IIC lisa kohaldatakse ICES rajooni VIIe merikeelevarude majandamise suhtes. |
| --- | --- |

—

-IIC lisa kohaldatakse ICES rajooni VIIe merikeelevarude majandamise suhtes.

| — | -IID lisa kohaldatakse Skagerraki ning ICES alapiirkonna IV ja rajooni IIa (EÜ veed) tobiavarude majandamise suhtes. |
| --- | --- |

—

-IID lisa kohaldatakse Skagerraki ning ICES alapiirkonna IV ja rajooni IIa (EÜ veed) tobiavarude majandamise suhtes.

2.   Ajavahemikul 1. jaanuarist 2006 kuni 31. jaanuarini 2006 kohaldatakse jätkuvalt lõikes 1 nimetatud varude suhtes määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa, IVb, IVc ja V lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

3.   Laevadel, mis kasutavad lisa IIA punktis 4 ning lisade IIB ja IIC punktis 3 nimetatud püügivahendeid ja mis kalastavad lisa IIA punktis 2 ning lisade IIB ja IIC punktis 1 nimetatud piirkondades, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7, nagu nimetatud lisades on ette nähtud.

4.   Komisjon kehtestab 2006. aasta lõpliku püügikoormuse ICES rajoonide IIa (EÜ veed) ja IIIa ning alapiirkonna IV tobiapüügi suhtes IID lisa punktis 6 sätestatud korras.

5.   Liikmesriigid tagavad, et 2006. aastal ei ületa süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 80 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mille asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal kalastusretkedel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba ja mille jooksul püüti määruse (EÜ) nr 2347/2002 I ja III lisa punktis 15 loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende kalastusretkede suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhjaatlandi hõbekala.

Artikkel 8

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1.   Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalaliike, mille suhtes on kindlaks määratud püügipiirangud, välja arvatud juhul, kui:

| a) | saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või |
| --- | --- |

a)

saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või

| b) | saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud. |
| --- | --- |

b)

saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud.

2.   Erandina lõikest 1 võib järgmistesse liikidesse kuuluvat kala pardal hoida ja lossida ka siis, kui liikmesriigil ei ole kvooti või kui kvoot või püügiosa on ammendatud:

| a) | muud liigid kui heeringas ja makrell, tingimusel et






  i) | neid püütakse segamini teiste liikidega, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt ja |
| --- | --- | --- |

a)

muud liigid kui heeringas ja makrell, tingimusel et

i)

neid püütakse segamini teiste liikidega, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt ja

| ii) | saaki ei sordita pardal ega lossimisel, |
| --- | --- |

ii)

saaki ei sordita pardal ega lossimisel,

või

| b) | makrell, tingimusel et






  i) | seda püütakse segamini stauriidi või sardiiniga; |
| --- | --- | --- |

b)

makrell, tingimusel et

i)

seda püütakse segamini stauriidi või sardiiniga;

| ii) | selle mass ei ületa 10 % kogu pardal oleva makrelli, stauriidi ja sardiini massist ja |
| --- | --- |

ii)

selle mass ei ületa 10 % kogu pardal oleva makrelli, stauriidi ja sardiini massist ja

| iii) | saaki ei sordita pardal ega lossimisel. |
| --- | --- |

iii)

saaki ei sordita pardal ega lossimisel.

3.   Määruse (EÜ) nr 1434/98 artikli 2 lõiget 1 ei kohaldata heeringa suhtes, mis on püütud ICES alapiirkonnast IV ja ICES rajoonidest IIa (EÜ veed), IIIa ja VIId.

4.   Kõik lossimised, välja arvatud lõike 2 kohane püük, arvestatakse kvoodist või, kui ühenduse osa ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ühenduse osast maha.

5.   Kui liikmesriigi heeringapüügi limiidid ICES alapiirkondades II (EÜ veed) ja IV ning alarajoonides IIIa ja VIId on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes kehtivad asjaomased püügipiirangud, lossida sorteerimata ja heeringat sisaldavaid saake.

6.   Kaaspüügi määr ja realiseerimine määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitega 4 ja 11 ettenähtud korras.

Artikkel 9

Sortimata lossimine ICES alapiirkonnas IV ja ICES rajoonides IIa (EÜ veed), IIIa ja VIId

1.   Liikmesriigid tagavad, et kasutatakse nõuetekohast proovivõtusüsteemi, mis võimaldab tulemuslikult kontrollida ICES alapiirkonnas IV ja ICES rajoonides IIa (EÜ veed), IIIa ja VIId püütud, sortimata lossitud saagi koguseid liikide kaupa.

2.   ICES alapiirkonnas IV ja ICES rajoonides IIa (EÜ veed), IIIa ja VIId püütud, sortimata kalasaaki võib lossida ainult sadamates või lossimiskohtades, kus on kasutusel lõikes 1 osutatud proovivõtusüsteem.

Artikkel 10

Juurdepääsupiirangud

Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni nelja meremiili kaugusel Norra lähtejoontest

Artikkel 11

Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed

Ühenduse laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed on sätestatud III lisas.

III PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE PÜÜGILIMIIDID JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 12

Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed

Kolmanda riigi laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed on sätestatud III lisas.

Artikkel 13

Luba

Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Norra, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud kalastada ühenduse vetes I lisas sätestatud püügilimiitide alusel ning artiklitega 14, 15 ja 16 ning 19 kuni 25 ettenähtud tingimustel.

Artikkel 14

Geograafilised piirangud

1.   Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud kalastada ainult 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest ICES IV alapiirkonnas, Kattegatis ja Atlandi ookeanis põhja pool 43o00′ N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 18 nimetatud alal.

2.   Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest.

3.   Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud kalastada ainult 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel mere pool Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest.

Artikkel 15

Läbisõit ühenduse vetest

Ühenduse vetest läbisõitvad kolmanda riigi kalalaevad peavad stoovima oma võrgud järgmisel viisil, et need ei oleks kasutamisvalmis:

| a) | võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning -trosside küljest lahti võtta, |
| --- | --- |

a)

võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning -trosside küljest lahti võtta,

| b) | tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud. |
| --- | --- |

b)

tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.

Artikkel 16

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalaliike, millele on kehtestatud püügilimiidid, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

IV PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 17

Litsentsid ja nendega seotud tingimused

1.   Olenemata määrusega (EÜ) nr 1627/94 sätestatud kalapüügilitsentside ja kalapüügilubade üldeeskirjadest tohivad ühenduse laevad kolmanda riigi vetes kalastada asjaomase kolmanda riigi asutuste poolt väljaantud litsentsi alusel.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata siiski järgmiste ühenduse laevade suhtes, mis kalastavad Põhjamerel Norrale kuuluvates vetes:

| a) | laevad kogumahutavusega kuni 200 GT või |
| --- | --- |

a)

laevad kogumahutavusega kuni 200 GT või

| b) | laevad, mis püüavad inimtoiduks ettenähtud kalaliike, välja arvatud makrell või |
| --- | --- |

b)

laevad, mis püüavad inimtoiduks ettenähtud kalaliike, välja arvatud makrell või

| c) | Rootsi lipu all sõitvad laevad kooskõlas kehtivate tavadega. |
| --- | --- |

c)

Rootsi lipu all sõitvad laevad kooskõlas kehtivate tavadega.

3.   Litsentside suurim arv ja muud nendega seotud tingimused on sätestatud IV lisa I osas. Litsentsitaotlustes märgitakse kalapüügiliigid ning nende ühenduse laevade nimi ja tunnused, kellele litsentse taotletakse, ning liikmesriikide asutused saadavad taotlused komisjonile. Komisjon esitab taotlused asjaomaste kolmandate riikide asutustele.

4.   Kui liikmesriik kannab teisele liikmesriigile üle IV lisa I osas nimetatud püügipiirkonna kvoodi (vahetusleping), tuleb üle kanda ka asjaomased litsentsid ja teatada sellest komisjonile. IV lisa I osas sätestatud litsentside üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.

5.   Ühenduse laevad peavad järgima kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid asjaomases püügipiirkonnas kehtivaid tingimusi.

Artikkel 18

Fääri saared

Ühenduse laevad, kellel on litsents ühe kalaliigi sihtpüügiks Fääri saarte vetes, võivad teise kalaliigi sihtpüügiga tegelda ainult juhul, kui nad teatavad muudatusest ette Fääri saarte ametiasutustele.

V PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 19

Kohustus omada litsentsi ja püügiluba

1.   Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 28b on Norra lipu all sõitvad laevad kogumahutavusega kuni 200 GT vabastatud litsentsi ja püügiloa kohustusest.

2.   Litsents ja püügiluba peavad olema laeva pardal. Fääri saartel või Norras registreeritud kalalaevad on kõnealusest kohustusest vabastatud.

3.   Kolmanda riigi kalalaevad, millel on püügiõigus 31. detsembril 2005, võivad püüki jätkata alates 1. jaanuarist 2006 kuni ajani, mil püügiõigusega kalalaevade nimekiri on komisjonile esitatud ning komisjon on selle heaks kiitnud.

Artikkel 20

Litsentsi ja püügiloa taotlemine

Kolmanda riigi asutuse poolt komisjonile esitatud litsentsi- ja püügiloataotlusega koos tuleb esitada järgmised andmed:

| a) | laeva nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi;

| b) | registrinumber; |
| --- | --- |

b)

registrinumber;

| c) | pardatähis; |
| --- | --- |

c)

pardatähis;

| d) | registreerimissadam; |
| --- | --- |

d)

registreerimissadam;

| e) | omaniku või prahtija nimi ja aadress; |
| --- | --- |

e)

omaniku või prahtija nimi ja aadress;

| f) | kogumahutavus ja –pikkus; |
| --- | --- |

f)

kogumahutavus ja –pikkus;

| g) | mootori võimsus; |
| --- | --- |

g)

mootori võimsus;

| h) | kutsungsignaal ja raadiosagedus; |
| --- | --- |

h)

kutsungsignaal ja raadiosagedus;

| i) | kavandatav püügiviis; |
| --- | --- |

i)

kavandatav püügiviis;

| j) | kavandatav kalapüügipiirkond; |
| --- | --- |

j)

kavandatav kalapüügipiirkond;

| k) | liigid, mida kavatsetakse püüda; |
| --- | --- |

k)

liigid, mida kavatsetakse püüda;

| l) | taotletava litsentsi kestus. |
| --- | --- |

l)

taotletava litsentsi kestus.

Artikkel 21

Litsentside arv

Litsentside arv ja nendega seotud eritingimused määratakse kindlaks IV lisa II osas.

Artikkel 22

Tühistamine ja kehtetuks tunnistamine

1.   Litsentsid ja püügiload võib tühistada uute litsentside ja püügilubade väljaandmiseks. Tühistamine jõustub komisjoni poolt uute litsentside ja püügilubade väljaandmise kuupäevale eelneval päeval. Uued litsentsid ja püügiload jõustuvad nende väljaandmise kuupäeval.

2.   Litsentsid ja püügiload tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks enne nende kehtivusaja lõppu, kui kõnealuse kalavaru jaoks I lisas sätestatud kvoot on ammendatud.

3.   Litsentsid ja püügiload tunnistatakse kehtetuks juhul, kui ei täideta käesoleva määrusega ettenähtud kohustusi.

Artikkel 23

Asjakohaste eeskirjade täitmata jätmine

1.   Kolmanda riigi kalalaevadele, mis ei ole täitnud käesolevas määruses sätestatud kohustusi, ei anta litsentsi ega püügiluba kuni 12 kuu jooksul.

2.   Komisjon esitab asjaomase kolmanda riigi asutustele nende kolmanda riigi kalalaevade nimed ja tunnused, millele asjakohaste eeskirjade rikkumise tõttu ei anta luba kalastada ühenduse kalastusvööndis järgneva kuu või kuude jooksul.

Artikkel 24

Litsentsiomaniku kohustused

1.   Kolmanda riigi kalalaevad täidavad kalastusvööndis kalastades kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid selles vööndis ühenduse laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid, esmajoones määrusi (EMÜ) nr 1381/87, (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 88/98 (27) (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1434/98.

2.   Lõikes 1 nimetatud kolmanda riigi kalalaevad peavad püügipäevikut, kuhu kantakse V lisa I osas ettenähtud teave.

3.   Kolmanda riigi kalalaevad, välja arvatud ICES rajoonis IIIa kalastavad Norra lipu all sõitvad laevad, edastavad komisjonile VI lisas sätestatud teabe kõnealuses lisas ettenähtud eeskirjade kohaselt.

Artikkel 25

Guajaana departemangu käsitlevad erisätted

1.   Litsentside andmine kalapüügiks Guajaana departemangu vetes on seotud asjaomase kolmanda riigi laeva omaniku kohustusega lubada komisjoni taotluse korral laeva pardale vaatleja.

2.   Kui kolmanda riigi kalalaeval on litsents merikogerlaste või tuuni püügiks Guajaana departemangu vetes, esitab laeva kapten Prantsusmaa ametiasutustele igale reisile järgneva lossimise kohta deklaratsiooni, milles teatatakse pärast eelmise deklaratsiooni esitamist püütud ja pardal hoitavad krevetikogused. Kõnealune deklaratsioon peab vastama IV lisa III osas sätestatud näidisele. Kapten vastutab deklaratsiooni täpsuse eest. Prantsuse ametiasutused võtavad kõik deklaratsioonide täpsuse kontrollimiseks vajalikud meetmed, võrreldes neid eelkõige artikli 24 lõikes 2 nimetatud püügipäevikuga. Deklaratsioonile kirjutab pärast vastavuse kontrollimist alla pädev ametiisik. Prantsuse asutused saadavad enne iga kuu lõppu komisjonile kõik eelmise kuu deklaratsioonid.

3.   Guajaana departemangu vetes kalastavad kolmanda riigi kalalaevad peavad pidama V lisa II osas esitatud näidisele vastavat püügipäevikut. Kõnealuse püügipäeviku koopia saadetakse Prantsuse ametiasutuste kaudu komisjonile iga püügireisi viimasele päevale järgneva 30 päeva jooksul.

4.   Kui komisjon ei ole ühe kuu jooksul saanud teavet kolmanda riigi kalalaeva kohta, millel on litsents kalapüügiks Guajaana departemangu vetes, tunnistatakse selle laeva litsents kehtetuks.

VI PEATÜKK

NAFO TSOONIS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. JAGU

Ühenduse osalus

Artikkel 26

Laevade loetelu

1.   Ainult need ühenduse kalalaevad, mille kogumahutavus on üle 50 GT ning millel on nende lipuliikmesriigi väljaantud püügiluba ja mis kuuluvad NAFO laevaregistrisse, võivad loas ettenähtud tingimustel püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida NAFO tsoonist pärit kalavarusid.

2.   Iga liikmesriik edastab komisjonile elektroonilisel kujul vähemalt 15 päeva enne uue laeva sisenemist NAFO tsooni kõik muudatused loetelus, mis käsitleb tema lipu all sõitvaid ühenduses registreeritud laevu, millel on luba kalastada NAFO tsoonis. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

3.   Lõikes 2 märgitud teave sisaldab järgmist:

| a) | laeva sisenumber, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta (28) I lisas; |
| --- | --- |

a)

laeva sisenumber, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta (28) I lisas;

| b) | rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

b)

rahvusvaheline raadiokutsung;

| c) | vajaduse korral laeva prahtija; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral laeva prahtija;

| d) | laeva tüüp. |
| --- | --- |

d)

laeva tüüp.

4.   Ajutiselt liikmesriigi lipu all sõitvate laevade (laevapereta prahitud laevade) kohta tuleb lisaks edastada järgmine teave:

| a) | kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all; |
| --- | --- |

a)

kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all;

| b) | kuupäev, millest alates liikmesriik on andnud laevale NAFO tsoonis kalastamise loa; |
| --- | --- |

b)

kuupäev, millest alates liikmesriik on andnud laevale NAFO tsoonis kalastamise loa;

| c) | riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud registreeritud, ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all; |
| --- | --- |

c)

riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud registreeritud, ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all;

| d) | laeva nimi; |
| --- | --- |

d)

laeva nimi;

| e) | pädeva riigiasutuse poolt määratud laeva ametlik registrinumber; |
| --- | --- |

e)

pädeva riigiasutuse poolt määratud laeva ametlik registrinumber;

| f) | laeva kodusadam pärast üleminekut; |
| --- | --- |

f)

laeva kodusadam pärast üleminekut;

| g) | laeva omaniku või prahtija nimi; |
| --- | --- |

g)

laeva omaniku või prahtija nimi;

| h) | kinnitus, et laeva kapten on saanud NAFO tsoonis kehtivate eeskirjade koopia; |
| --- | --- |

h)

kinnitus, et laeva kapten on saanud NAFO tsoonis kehtivate eeskirjade koopia;

| i) | peamised kalaliigid, mida laev võib NAFO tsoonis püüda; |
| --- | --- |

i)

peamised kalaliigid, mida laev võib NAFO tsoonis püüda;

| j) | alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada. |
| --- | --- |

j)

alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada.

2. JAGU

Tehnilised meetmed

Artikkel 27

Võrgusilma suurus

1.   Käesoleva määruse VII lisas nimetatud põhjaliikide sihtpüügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille mõnes osas on võrgusilma suurus alla 130 mm. Lühiuimkalmaari (Illex illecebrosus) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 60 mm. Railaste (Rajidae) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali muudes osades.

2.   Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille väikseim silmasuurus on 40 mm.

Artikkel 28

Võrgutarindid

1.   Keelatud on kasutada vahendeid ja meetodeid, mida käesolevas artiklis pole kirjeldatud ja mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.

2.   Kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriiet, võrku või muud materjali.

3.   Noodapära ülaossa võib kinnitada vahendeid, tingimusel et need ei ummista noodapära võrgusilmi. Päraülakaitsete kasutamine peab piirduma VIII lisas nimetatud kaitsetega.

4.   Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama sorteerimisvõresid või -reste, mille trellide maksimaalne vahe on 22 mm. Rajoonis 3L süvameregarneele püüdvad laevad peavad olema varustatud vähemalt 72 cm pikkuste kettidega, nagu kirjeldatud IX lisas.

Artikkel 29

Kaaspüük

1.   Kalalaevad ei tohi tegeleda nende liikide sihtpüügiga, mille suhtes kehtivad kaaspüügipiirangud. Kalaliigi püük on sihtpüük, kui asjaomane liik moodustab massiprotsentides suurima osa ühe loomusega saadud saagist.

2.   Selliste liikide kaaspüük, mille kohta ühendus ei ole NAFO tsooni mingis osas kvoote kehtestanud ja mis seal saadakse mis tahes liigi sihtpüügil, ei tohi olla üle 2 500 kg liigi kohta või üle 10 % pardal hoitava kogusaagi massist, olenevalt sellest, kumb on suurem. NAFO tsooni osas, kus teatavate liikide sihtpüük on keelatud või kus “muude liikide” kvoodid on täiel määral ära kasutatud, ei tohi ühegi ID lisas loetletud liigi kaaspüük olla suurem kui vastavalt 1 250 kg või 5 %.

3.   Kui kaaspüügipiirangutega kalaliikide kogumäär ühe loomuse kohta ületab kohaldatava lõikes 2 nimetatud määra, peavad laevad viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast. Kui kaaspüügipiirangutega kalaliikide kogumäär mis tahes järgmises loomusekohas ületab kõnealused piirmäärad, siirduvad laevad jälle viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast ega pöördu sellele alale tagasi enne, kui on möödunud vähemalt 48 tundi.

4.   Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad siirduvad alati, kui kõigi liikide kaaspüügi kogumäär mis tahes loomusekohas ületab rajoonis 3M 5 % massist ja rajoonis 3L 2,5 % massist, viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.

5.   Süvameregarneelisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi määra arvutamisel arvesse.

Artikkel 30

Kalade alammõõt

1.   NAFO tsoonist püütud kalu, mille suurus ei vasta X lisas esitatud nõuetele, ei tohi töödelda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi lasta.

2.   Kui püütud kalade kogus, mis ei vasta X lisas esitatud suuruse nõuetele, ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, siirdub laev enne kalapüügi jätkamist eelmisest loomusekohast vähemalt 5 meremiili kaugusele. Töödeldud kala, mille suhtes kohaldatakse alammõõtu ja mis on X lisas ettenähtud pikkusest väiksem, loetakse pärinevaks alamõõdulisest kalast.

3. JAGU

Kontrollimeetmed

Artikkel 31

Toodete märgistamine ja eraldi ladustamine

1.   Töödeldud kala, mis on püütud NAFO tsoonis, märgistatakse nii, et on võimalik eristada kõiki kalaliike ja tooteliike vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aassta määruse (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (29) artiklile 1. Märkida tuleb ka saagi pärinemine NAFO tsoonist.

2.   Püügirajoonis 3L püütud krevettide ning alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse saagi pärinemine konkreetsest rajoonist või alapiirkonnast.

3.   Võttes arvesse õigustatud ohutust ja laeva kapteni vastutust navigatsiooni eest, kohaldatakse järgmist:

| — | - iga liigi saak paigutatakse selgelt eraldi teiste liikide saakidest. NAFO tsoonis püütud saak paigutatakse eraldi väljastpoolt seda ala püütud saagist; |
| --- | --- |

—

- iga liigi saak paigutatakse selgelt eraldi teiste liikide saakidest. NAFO tsoonis püütud saak paigutatakse eraldi väljastpoolt seda ala püütud saagist;

| — | - saagi võib paigutada mitmesse trümmi ossa, kuid igas trümmiosas eraldatakse see plasti, vineeri, võrgu vms abil selgelt teiste liikide saakidest. |
| --- | --- |

—

- saagi võib paigutada mitmesse trümmi ossa, kuid igas trümmiosas eraldatakse see plasti, vineeri, võrgu vms abil selgelt teiste liikide saakidest.

Artikkel 32

Püügi- ja toodangupäevikud ning lastiplaan

1.   Lisaks sellele, et kalalaevade kaptenid peavad tegutsema kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11, ja 12, peavad nad kandma logiraamatusse XI lisas loetletud andmed.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile enne iga kuu 15. kuupäeva elektroonilisel kujul XII lisas nimetatud liikide eelmise kuu jooksul lossitud kogused ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 11 ja 12 alusel saadud teabe.

3.   Ühenduse laeva kaptenid peavad IC lisas loetletud liikide saagi kohta:

| a) | toodangupäevikut, millesse kantakse järjest kogu toodang pardal olevate liikide kaupa tootekaalu kilogrammides; |
| --- | --- |

a)

toodangupäevikut, millesse kantakse järjest kogu toodang pardal olevate liikide kaupa tootekaalu kilogrammides;

| b) | lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides. |
| --- | --- |

b)

lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides.

4.   Lõikes 3 osutatud toodangupäevikut ja lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva kohta, mis algab kell 00.00 (UTC) ja lõpeb kell 24.00 (UTC), ning hoitakse pardal, kuni laev on tühjaks laaditud.

5.   Kapten osutab vajalikku abi toodangupäevikus esitatud koguste ja pardal säilitatava toodangu kontrollimisel.

6.   Liikmesriigid tõendavad iga kahe aasta tagant kõikide artikli 26 lõike 1 kohase kalapüügiloaga ühenduse laevade mahutavusplaanide täpsust. Kapten tagab, et kõnealuse tõendi koopia on laeva pardal, et seda saaks nõudmise korral inspektorile esitada.

Artikkel 33

Võrkude pardal hoidmine

1.   Ühe või mitme VII lisas loetletud kalaliigi sihtpüügi ajal ei tohi ühenduse laevade pardal olla võrke, mille võrgusilma suurus on artiklis 27 sätestatust väiksem.

2.   Ühenduse laevad, mis ühel ja samal püügireisil püüavad ka muudes piirkondades peale NAFO tsooni, võivad siiski hoida pardal võrke, mille võrgusilma suurus on artiklis 27 sätestatust väiksem, kui need on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud) ning neid ei ole võimalik kohe kasutada. Sellisel juhul:

| a) | võrgud peavad olema oma traallaudade küljest lahti võetud ja ilma nooda- või traalitrosside ja -nöörideta ning |
| --- | --- |

a)

võrgud peavad olema oma traallaudade küljest lahti võetud ja ilma nooda- või traalitrosside ja -nöörideta ning

| b) | tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud. |
| --- | --- |

b)

tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.

Artikkel 34

Ümberlaadimine

1.   Ühenduse laevad tegelevad ümberlaadimisega NAFO tsoonis ainult juhul, kui nad on saanud selleks loa oma pädevatelt asutustelt.

2.   Ühenduse laevad ei laadi kala ümber kolmanda riigi laevalt või laevale, mida on nähtud kalastamas NAFO tsoonis või mille NAFO tsoonis kalastamise kohta on muid tõendeid.

3.   Ühenduse laevad teatavad oma pädevatele asutustele igast NAFO tsoonis toimunud ümberlaadimisest. Mahalaadivad laevad saadavad teate vähemalt kakskümmend neli tundi enne ümberlaadimist ja pealelaadivad laevad hiljemalt üks tund pärast ümberlaadimist.

4.   Lõikes 3 nimetatud teade sisaldab ümberlaadimise aega, geograafilisi koordinaate, maha- või pealelaaditava kala ligikaudset massi kilogrammides liikide kaupa ning ümberlaadimises osalevate laevade kutsungsignaale.

5.   Pealelaadiv laev teatab lisaks nii kogu pardal oleva ja kogu lossitava saagi massi kui ka lossimissadama nime ja kavandatud lossimisaja vähemalt 24 tundi enne iga lossimist.

6.   Liikmesriigid edastavad lõigetes 3 ja 5 osutatud teated viivitamata komisjonile, kes omakorda edastab need viivitamata NAFO sekretariaadile.

Artikkel 35

Ühenduse laevade prahtimine

1.   Liikmesriigid võivad nõustuda nende lipu all sõitva ja NAFO tsoonis kalapüügiõigust omava laeva prahtimisega, et võimaldada tal osaliselt või täielikult kasutada teisele NAFO lepinguosalisele eraldatud kvooti ja/või püügipäevi. Prahtida ei lubata siiski laevu, mille NAFO või muu piirkondlik kalandusorganisatsioon on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks.

2.   Prahilepingu sõlmimise päeval saadab lipuliikmesriik komisjonile ning komisjon omakorda edastab NAFO peasekretärile järgmise teabe:

| a) | lipuliikmesriigi nõusolek prahilepinguga; |
| --- | --- |

a)

lipuliikmesriigi nõusolek prahilepinguga;

| b) | prahilepinguga hõlmatud liigid ja eraldatud püügivõimalused; |
| --- | --- |

b)

prahilepinguga hõlmatud liigid ja eraldatud püügivõimalused;

| c) | prahilepingu kestus; |
| --- | --- |

c)

prahilepingu kestus;

| d) | prahtija nimi; |
| --- | --- |

d)

prahtija nimi;

| e) | laeva prahtinud lepinguosaline; |
| --- | --- |

e)

laeva prahtinud lepinguosaline;

| f) | meetmed, mida liikmesriik on võtnud tagamaks, et tema lipu all sõitev prahitud laev täidab prahilepingu kehtivusajal NAFO kaitse- ja kontrollimeetmeid. |
| --- | --- |

f)

meetmed, mida liikmesriik on võtnud tagamaks, et tema lipu all sõitev prahitud laev täidab prahilepingu kehtivusajal NAFO kaitse- ja kontrollimeetmeid.

3.   Prahilepingu lõppemisel teatab lipuliikmesriik sellest komisjonile, kes edastab teabe viivitamata NAFO peasekretärile.

4.   Lipuliikmesriik tagab, et:

| a) | prahilepingu kehtivusajal ei lubata laeval kasutada lipuliikmesriigile eraldatud püügivõimalusi; |
| --- | --- |

a)

prahilepingu kehtivusajal ei lubata laeval kasutada lipuliikmesriigile eraldatud püügivõimalusi;

| b) | laeval ei lubata kalastada samal ajal mitme prahilepingu alusel; |
| --- | --- |

b)

laeval ei lubata kalastada samal ajal mitme prahilepingu alusel;

| c) | laev täidab prahilepingu kehtivusajal NAFO kaitse- ja kontrollimeetmeid; |
| --- | --- |

c)

laev täidab prahilepingu kehtivusajal NAFO kaitse- ja kontrollimeetmeid;

| d) | prahitud laev registreerib püügipäevikus muudest püügiandmetest eraldi kogu teatatud prahilepingute alusel püütud saagi ja kaaspüügi. |
| --- | --- |

d)

prahitud laev registreerib püügipäevikus muudest püügiandmetest eraldi kogu teatatud prahilepingute alusel püütud saagi ja kaaspüügi.

5.   Liikmesriigid esitavad komisjonile muudest riiklikest püügiandmetest eraldi kõik lõike 4 punktis d nimetatud saagi ja kaaspüügi andmed. Komisjon edastab kõnealused andmed viivitamata NAFO peasekretärile.

Artikkel 36

Püügikoormuse kontrollimine

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma laevade püügikoormuse vastavus liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO tsoonis.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile NAFO tsooni liike püüdvate laevade püügikavad hiljemalt 31. jaanuaril 2006 ja edaspidi vähemalt 30 päeva enne kõnealuse püügi algust. Püügikavas tuleb muu hulgas esitada kõnealuses püügipiirkonnas kalastavate laevade andmed ning nendele laevadele NAFO tsoonis ettenähtud püügipäevade arv.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma laevade kavandatavast tegevusest muudes piirkondades.

4.   Püügikavas peab kajastuma teate esitanud liikmesriigi kasutuses olevatele kalapüügivõimalustele vastav maksimaalne kasutatav püügikoormus NAFO tsoonis.

5.   Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 31. detsembril 2006 oma püügikavade rakendamise aruanded. Kõnealused aruanded sisaldavad NAFO tsoonis tegelikult kalastanud laevade arvu, iga laeva väljapüüki ja iga laeva püügipäevade koguarvu kõnealuses tsoonis. Rajoonides 3M ja 3L krevetti püüdnud laevade puhul tuleb aru anda kummagi rajooni kohta eraldi.

4. JAGU

Andmete kogumise erinõuded

Artikkel 37

Andmete kogumine

1.   Liikmesriigid rakendavad võimaluse korral järgmistes piirkondades kalastavate oma laevade kohta andmete kogumise erinõudeid.

| Piirkond | Koordinaat 1 | Koordinaat 2 | Koordinaat 3 | Koordinaat 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Orphan Knoll | 50.00.30
  47.00.30 | 51.00.30
  45.00.30 | 51.00.30
  47.00.30 | 50.00.30
  45.00.30 |
| Corner
  Seamounts | 35.00.00
  48.00.00 | 36.00.00
  48.00.00 | 36.00.00
  52.00.00 | 35.00.00
  52.00.00 |
| Newfoundland
  Seamounts | 43.29.00
  43.20.00 | 44.00.00
  43.20.00 | 44.00.00
  46.40.00 | 43.29.00
  46.40.00 |
| New England
  Seamounts | 35.00.00
  57.00.00 | 39.00.00
  57.00.00 | 39.00.00
  64.00.00 | 35.00.00
  64.00.00 |

Piirkond

Koordinaat 1

Koordinaat 2

Koordinaat 3

Koordinaat 4

Orphan Knoll

50.00.30

47.00.30

51.00.30

45.00.30

51.00.30

47.00.30

50.00.30

45.00.30

Corner

Seamounts

35.00.00

48.00.00

36.00.00

48.00.00

36.00.00

52.00.00

35.00.00

52.00.00

Newfoundland

Seamounts

43.29.00

43.20.00

44.00.00

43.20.00

44.00.00

46.40.00

43.29.00

46.40.00

New England

Seamounts

35.00.00

57.00.00

39.00.00

57.00.00

39.00.00

64.00.00

35.00.00

64.00.00

2.   Lõike 1 kohased andmed kogutakse loomuste kaupa ja sisaldavad võimaluse korral järgmist:

| a) | arvukus ja mass liikide kaupa; |
| --- | --- |

a)

arvukus ja mass liikide kaupa;

| b) | jaotus pikkuse alusel; |
| --- | --- |

b)

jaotus pikkuse alusel;

| c) | otoliidid; |
| --- | --- |

c)

otoliidid;

| d) | püügikoht laius- ja pikkuskraades; |
| --- | --- |

d)

püügikoht laius- ja pikkuskraades;

| e) | püügivahend; |
| --- | --- |

e)

püügivahend;

| f) | püügisügavus; |
| --- | --- |

f)

püügisügavus;

| g) | kellaaeg; |
| --- | --- |

g)

kellaaeg;

| h) | püügi kestus; |
| --- | --- |

h)

püügi kestus;

| i) | vedamise algus (aktiivpüünise puhul); |
| --- | --- |

i)

vedamise algus (aktiivpüünise puhul);

| j) | võimalusel muud bioloogilised näitajad, näiteks suguküpsust käsitlevad. |
| --- | --- |

j)

võimalusel muud bioloogilised näitajad, näiteks suguküpsust käsitlevad.

3.   Lõike 1 kohaselt kogutud andmed esitatakse pärast iga püügireisi võimalikult kiiresti liikmesriikide pädevatele asutustele NAFO sekretariaadile edasisaatmiseks.

5. JAGU

HARILIKKU SÜVAMEREGARNEELI KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 38

Hariliku süvameregarneeli püük

Liikmesriigid teatavad komisjonile iga päev hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud NAFO tsooni rajoonis 3L. Püük toimub sügavamal kui 200 meetrit ning sellega tegeleb korraga üks laev iga liikmesriigi kohta.

6. JAGU

Meriahvenat käsitlevad erisätted

Artikkel 39

Meriahvena püük

1.   NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M meriahvenat püüdva ühenduse laeva kapten teatab igal teisel esmaspäeval selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle lipu all laev sõidab või kelle territooriumil laev on registreeritud, eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul kõnealustes vööndites püütud meriahvena kogused.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade iga nädala esmaspäeval.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile igal teisel teisipäeval enne kella 12.00 meriahvena kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade igal nädalal.

VII PEATÜKK

CCAMLR TSOONIS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. JAGU

Piirangud ja laevade kohta nõutavad andmed

Artikkel 40

Keelud ja püügipiirangud

1.   XIII lisas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud vööndites ja ajavahemikel keelatud.

2.   Uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kohaldatakse XIV lisas sätestatud püügi- ja kaaspüügipiiranguid kõnealuses lisas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 41

CCAMLRi tsooni püügiloaga laevade kohta nõutavad andmed

1.   Alates 1. augustist 2006 edastavad liikmesriigid komisjonile lisaks teabele, mis tuleb esitada püügiloaga laevade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 lõike 2 nõuetele, kõnealuste laevade kohta järgmised andmed:

| a) | laeva IMO number (kui see on olemas); |
| --- | --- |

a)

laeva IMO number (kui see on olemas);

| b) | varasem lipuriik (kui see on olemas); |
| --- | --- |

b)

varasem lipuriik (kui see on olemas);

| c) | rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheline raadiokutsung;

| d) | laevaomaniku (omanike) nimi ja aadress ning tegeliku tulusaaja (tegelike tulusaajate) nimi ja aadress (kui need on teada); |
| --- | --- |

d)

laevaomaniku (omanike) nimi ja aadress ning tegeliku tulusaaja (tegelike tulusaajate) nimi ja aadress (kui need on teada);

| e) | laevatüüp; |
| --- | --- |

e)

laevatüüp;

| f) | ehitamise koht ja aeg; |
| --- | --- |

f)

ehitamise koht ja aeg;

| g) | pikkus; |
| --- | --- |

g)

pikkus;

| h) | järgmised värvifotod laevast:






  i) | vähemalt 12 x 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva tüürpoord ja selle osad; |
| --- | --- | --- |

h)

järgmised värvifotod laevast:

i)

vähemalt 12 x 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva tüürpoord ja selle osad;

| ii) | vähemalt 12 x 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva pakpoord ja selle osad; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 12 x 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva pakpoord ja selle osad;

| iii) | vähemalt 12 x 7 cm suurune foto vaatega laeva ahtrisse; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 12 x 7 cm suurune foto vaatega laeva ahtrisse;

| i) | meetmed, millega tagatakse laevale paigaldatud satelliitseirevahendi võltsimiskindel töö. |
| --- | --- |

i)

meetmed, millega tagatakse laevale paigaldatud satelliitseirevahendi võltsimiskindel töö.

2.   Alates 1. augustist 2006 edastavad liikmesriigid komisjonile laevade kohta, millel on püügiluba CCAMLRi tsoonis, võimaluse korral järgmise teabe:

| a) | operaatori nimi ja aadress, kui see erineb laeva omanikust; |
| --- | --- |

a)

operaatori nimi ja aadress, kui see erineb laeva omanikust;

| b) | kapteni nimi ja kodakondsus, võimaluse korral kalapüügikapteni nimi ja kodakondsus; |
| --- | --- |

b)

kapteni nimi ja kodakondsus, võimaluse korral kalapüügikapteni nimi ja kodakondsus;

| c) | püügiviis või -viisid; |
| --- | --- |

c)

püügiviis või -viisid;

| d) | laius (m); |
| --- | --- |

d)

laius (m);

| e) | brutoregistertonnaaž; |
| --- | --- |

e)

brutoregistertonnaaž;

| f) | laeva sideliigid ja numbrid (INMARSAT A, B ja C numbrid); |
| --- | --- |

f)

laeva sideliigid ja numbrid (INMARSAT A, B ja C numbrid);

| g) | tavapärane meeskonnaliikmete arv; |
| --- | --- |

g)

tavapärane meeskonnaliikmete arv;

| h) | peamasina või -masinate võimsus (kW); |
| --- | --- |

h)

peamasina või -masinate võimsus (kW);

| i) | kandejõud (tonnides), kalatrümmide arv ja mahutavus (m3); |
| --- | --- |

i)

kandejõud (tonnides), kalatrümmide arv ja mahutavus (m3);

| j) | muud andmed, mida peetakse vajalikuks (nt laeva jääklass). |
| --- | --- |

j)

muud andmed, mida peetakse vajalikuks (nt laeva jääklass).

2. JAGU

Uurimuslik kalapüük

Artikkel 42

Osalemine uurimuslikus kalapüügis

1.   Hispaania lipu all sõitvad ja Hispaanias registreeritud kalalaevad, mille kohta on CCAMLRile esitatud teatis vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 7, võivad osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2, rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni all olevaid alasid.

2.   Rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b tohib korraga kalastada ainult üks kalalaev.

3.   Alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 kogupüügi- ja kaaspüügipiirangud ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisüksuste (SSRU) vahel määratakse kindlaks XIV lisas. Kalastamine mis tahes väikeses uurimisüksuses lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud püügilimiidini, ning uurimisüksus suletakse kalastamiseks ülejäänud kalastushooajal.

4.   Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 43

Aruandlussüsteemid

Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade jaoks kehtivad järgmised saagi ja püügikoormuse aruannete süsteemid:

| a) | määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja –koormuse aruandlussüsteem, mille erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja –koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitavad aruandeid väikesed uurimisüksused; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja –koormuse aruandlussüsteem, mille erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja –koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitavad aruandeid väikesed uurimisüksused;

| b) | määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja ‐koormuse aruandlussüsteem; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja ‐koormuse aruandlussüsteem;

| c) | vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas “sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine. |
| --- | --- |

c)

vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas “sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine.

Artikkel 44

Erinõuded

1.   Artiklis 43 nimetatud uurimuslik kalapüük toimub vastavalt nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 600/2004, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed kalastustegevuse suhtes Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooniga hõlmatud piirkonnas, (30) artiklile 8, pidades silmas meetmeid, mida võetakse vähendamaks merelindude tahtmatut surmamist õngejadaga püügi ajal. Lisaks nendele meetmetele:

| a) | kõnealuse kalapüügi korral on kalajäätmete merrelaskmine keelatud; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse kalapüügi korral on kalajäätmete merrelaskmine keelatud;

| b) | laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 ning järgivad õngejadade koormamisel CCAMLRi protokolle (A, B või C), vabastatakse püüniste öise sisselaskmise nõudest; laevad, mis püüavad kokku kolm (3) merelindu, jätkavad viivitamatult püüniste öist sisselaskmist vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 8; |
| --- | --- |

b)

laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 ning järgivad õngejadade koormamisel CCAMLRi protokolle (A, B või C), vabastatakse püüniste öise sisselaskmise nõudest; laevad, mis püüavad kokku kolm (3) merelindu, jätkavad viivitamatult püüniste öist sisselaskmist vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 8;

| c) | laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b ning püüavad kokku kolm (3) merelindu, lõpetavad viivitamata püügi ning ei tohi väljaspool harilikku kalastushooaega kalastada kuni hooaja 2005/2006 lõpuni. |
| --- | --- |

c)

laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b ning püüavad kokku kolm (3) merelindu, lõpetavad viivitamata püügi ning ei tohi väljaspool harilikku kalastushooaega kalastada kuni hooaja 2005/2006 lõpuni.

2.   Laevade suhtes, mis osalevad uurimuslikus kalapüügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2, kohaldatakse järgmisi lisanõudeid:

| a) | laevadel on keelatud merre heita:






  i) | naftat, kütteõlisid või õlijääke, välja arvatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL) 73/78 I lisas lubatud juhtudel; |
| --- | --- | --- |

a)

laevadel on keelatud merre heita:

i)

naftat, kütteõlisid või õlijääke, välja arvatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL) 73/78 I lisas lubatud juhtudel;

| ii) | jäätmeid; |
| --- | --- |

ii)

jäätmeid;

| iii) | toidujäätmeid, mis ei läbi kuni 25 mm avadega sõela; |
| --- | --- |

iii)

toidujäätmeid, mis ei läbi kuni 25 mm avadega sõela;

| iv) | kodulinde või nende osi (kaasa arvatud munakoored); |
| --- | --- |

iv)

kodulinde või nende osi (kaasa arvatud munakoored);

| v) | fekaalvett 12 meremiili kaugusel maismaast või jäämassist, või fekaalvett laevalt, mis liigub kiirusega alla nelja sõlme; või |
| --- | --- |

v)

fekaalvett 12 meremiili kaugusel maismaast või jäämassist, või fekaalvett laevalt, mis liigub kiirusega alla nelja sõlme; või

| vi) | jäätmepõletustuhka. |
| --- | --- |

vi)

jäätmepõletustuhka.

| b) | alapiirkondadesse 88.1 ja 88.2 ei tooda sisse eluskodulinde ega muid eluslinde ning alapiirkondadest 88.1 ja 88.2 kõrvaldatakse tarbimata jäänud töödeldud linnuliha; |
| --- | --- |

b)

alapiirkondadesse 88.1 ja 88.2 ei tooda sisse eluskodulinde ega muid eluslinde ning alapiirkondadest 88.1 ja 88.2 kõrvaldatakse tarbimata jäänud töödeldud linnuliha;

| c) | Dissostichus spp. püük alapiirkondades 88.1 ja 88.2 on keelatud 10 meremiili kaugusel Balleny saarte rannikust. |
| --- | --- |

c)

Dissostichus spp. püük alapiirkondades 88.1 ja 88.2 on keelatud 10 meremiili kaugusel Balleny saarte rannikust.

Artikkel 45

Loomuse mõiste

1.   Käesolevas jaos tähendab üks loomus ühe või mitme õngejada vettelaskmist ühes paigas. Loomuse täpne geograafiline asukoht määratakse õngejada või õngejadade keskpunkti abil ning seda kasutatakse saagi- ja püügikoormusaruandluses.

2.   Loomus on teaduslik järgmistel tingimustel:

| a) | iga teadusloomuse kaugus teistest teadusloomustest on vähemalt viis meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga teadusloomuse geograafilisest keskpunktist; |
| --- | --- |

a)

iga teadusloomuse kaugus teistest teadusloomustest on vähemalt viis meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga teadusloomuse geograafilisest keskpunktist;

| b) | iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda mitmest ühte kohta asetatud eraldi õngejadast; |
| --- | --- |

b)

iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda mitmest ühte kohta asetatud eraldi õngejadast;

| c) | iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse nõudmise alguseni. |
| --- | --- |

c)

iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse nõudmise alguseni.

Artikkel 46

Teadusuuringute kavad

Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad teadusuuringute kavasid kõikides väikestes uurimisüksustes (SSRU), mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ja 88.2 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Teadusuuringute kava rakendatakse järgmiselt:

| a) | esimesel sissesõidul uurimisüksusesse saadud esimesed 10 loomust ehk “esimene rida” on “teadusloomused”, mis peavad vastama artikli 45 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

esimesel sissesõidul uurimisüksusesse saadud esimesed 10 loomust ehk “esimene rida” on “teadusloomused”, mis peavad vastama artikli 45 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele;

| b) | järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on “teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib siiski lugeda teaduslikeks juhul, kui need vastavad artikli 45 lõike 2 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on “teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib siiski lugeda teaduslikeks juhul, kui need vastavad artikli 45 lõike 2 nõuetele;

| c) | kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas väikeses uurimisüksuses, peab laev tegema “kolmanda rea”, mille tulemusena tehakse igas reas kokku 20 teadusloomust. Kolmas rida viiakse uurimisüksuses lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida; |
| --- | --- |

c)

kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas väikeses uurimisüksuses, peab laev tegema “kolmanda rea”, mille tulemusena tehakse igas reas kokku 20 teadusloomust. Kolmas rida viiakse uurimisüksuses lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida;

| d) | pärast kolmanda rea 20 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses; |
| --- | --- |

d)

pärast kolmanda rea 20 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses;

| e) | punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkondade 88.1 ja 88.2 uurimisüksuste A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses. |
| --- | --- |

e)

punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkondade 88.1 ja 88.2 uurimisüksuste A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses.

Artikkel 47

Andmekogumiskavad

1.   Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad andmekogumiskavasid kõikides väikestes uurimisüksustes, mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ja 88.2 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Andmekogumiskava hõlmab järgmisi andmeid:

| a) | loomuse iga õngejada kummagi otsa asukoht ja sealne meresügavus; |
| --- | --- |

a)

loomuse iga õngejada kummagi otsa asukoht ja sealne meresügavus;

| b) | vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg; |
| --- | --- |

b)

vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg;

| c) | pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik; |
| --- | --- |

c)

pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik;

| d) | loomuse õngekonksude arv; |
| --- | --- |

d)

loomuse õngekonksude arv;

| e) | söödaliik; |
| --- | --- |

e)

söödaliik;

| f) | söödahaaramise protsent; |
| --- | --- |

f)

söödahaaramise protsent;

| g) | õngekonksu tüüp ning ning |
| --- | --- |

g)

õngekonksu tüüp ning ning

| h) | mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal. |
| --- | --- |

h)

mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal.

2.   Kõik lõikes 1 nimetatud andmed kogutakse iga teadusloomuse kohta; eelkõige tuleb kuni 100 kalast koosneva teadusloomuse kõik kalad mõõta ning saata vähemalt 30 kalast koosnev proov bioloogilisteks uuringuteks. Kui püütud kalu on üle 100, kasutatakse juhuslikkuse alusel valitud osaproovi meetodit.

Artikkel 48

Märgistamisprogramm

Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalev laev rakendab märgistamisprogrammi järgmiselt:

| a) | kogu kalastushooaja jooksul märgistatakse ja lastakse merre tagasi Dissostichus spp. isendeid vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile. Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu tonni kohta; |
| --- | --- |

a)

kogu kalastushooaja jooksul märgistatakse ja lastakse merre tagasi Dissostichus spp. isendeid vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile. Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu tonni kohta;

| b) | programmi raames märgistatakse iga suurusega isendeid, et täita nõuet märgistada üks isend eluskaalu ühe tonni kohta. Kõik merre tagasi lastavad isendid tuleb märgistada kahe märgisega ja lasta tagasi võimalikult suurel geograafilisel alal; |
| --- | --- |

b)

programmi raames märgistatakse iga suurusega isendeid, et täita nõuet märgistada üks isend eluskaalu ühe tonni kohta. Kõik merre tagasi lastavad isendid tuleb märgistada kahe märgisega ja lasta tagasi võimalikult suurel geograafilisel alal;

| c) | kõigile märgistele tuleb selgesti trükkida kordumatu seerianumber ja tagastamisaadress, et märgiste päritolu oleks võimalik kindlaks teha, kui märgistatud isend uuesti kinni püütakse; |
| --- | --- |

c)

kõigile märgistele tuleb selgesti trükkida kordumatu seerianumber ja tagastamisaadress, et märgiste päritolu oleks võimalik kindlaks teha, kui märgistatud isend uuesti kinni püütakse;

| d) | uuesti kinni püütud märgistatud isendeid (st püütud kalu, kellel on varem kinnitatud märgis) ei vabastata, isegi kui isend on olnud vabaduses ainult lühikest aega; |
| --- | --- |

d)

uuesti kinni püütud märgistatud isendeid (st püütud kalu, kellel on varem kinnitatud märgis) ei vabastata, isegi kui isend on olnud vabaduses ainult lühikest aega;

| e) | kõikide uuesti kinni püütud märgistatud isendite kohta tuleb koguda bioloogilised andmed (pikkus, kaal, sugu, gonaadide küpsusaste), võimaluse korral teha neist elektrooniline foto, koguda otoliidid ja eemaldada märgis; |
| --- | --- |

e)

kõikide uuesti kinni püütud märgistatud isendite kohta tuleb koguda bioloogilised andmed (pikkus, kaal, sugu, gonaadide küpsusaste), võimaluse korral teha neist elektrooniline foto, koguda otoliidid ja eemaldada märgis;

| f) | kõik asjakohased märgistusandmed ja kõik märgiste taasleiuandmed tuleb elektrooniliselt edastada CCAMLRi ettenähtud formaadis CCAMLRile kolme kuu jooksul pärast seda, kui laev kõnealusest püügipiirkonnast lahkub; |
| --- | --- |

f)

kõik asjakohased märgistusandmed ja kõik märgiste taasleiuandmed tuleb elektrooniliselt edastada CCAMLRi ettenähtud formaadis CCAMLRile kolme kuu jooksul pärast seda, kui laev kõnealusest püügipiirkonnast lahkub;

| g) | kõik asjakohased märgistusandmed, kõik märgiste taasleiuandmed ja andmed uuesti kinni püütud isendite kohta edastatakse elektrooniliselt CCAMLRi ettenähtud formaadis asjaomasele piirkondlikule märgistusandmete registrile, nagu on osutatud CCAMLRi märgistamisprotokollis. |
| --- | --- |

g)

kõik asjakohased märgistusandmed, kõik märgiste taasleiuandmed ja andmed uuesti kinni püütud isendite kohta edastatakse elektrooniliselt CCAMLRi ettenähtud formaadis asjaomasele piirkondlikule märgistusandmete registrile, nagu on osutatud CCAMLRi märgistamisprotokollis.

Artikkel 49

Teadusvaatlejad

Iga artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt kaks teadusvaatlejat, kellest üks on määratud CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluste kava kohaselt.

VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 50

Andmeedastus

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 ja artikli 18 lõike 1 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, kasutatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.

Artikkel 51

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Enne 1. jaanuari 2006 algavateks ajavahemikeks kindlaksmääratud CCAMLRi tsooni TACide suhtes kohaldatakse artiklit 40 alates TACide vastavate kohaldamisperioodide alguskuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,22. detsembri 2005

Nõukogu Nimel

eesistuja

B. BRADSHAW

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

2

(3)  ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.

3

(4)  ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48.

5

(6)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12.

6

(7)  EÜT L 29, 1.2.1985, lk 9.

7

(8)  EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.

8

(9)  EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1965/2001 (EÜT L 268, 9.10.2001, lk 23).

9

(10)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).

10

(11)  EÜT L 289, 7.11.2001, lk 1.

11

(12)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 813/2004 (ELT L 150, 30.4.2004, lk 32).

12

(13)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

13

(14)  ELT L 97, 1.4.2004, lk 16.

14

(15)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 602/2004 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 30).

15

(16)  EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).

16

(17)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10.

17

(18)  ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.

18

(19)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

19

(20)  EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11).

20

(21)  EÜT L 137, 19.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 831/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 33).

21

(22)  EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.

22

(23)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 4.

23

(24)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1936/2005 (ELT L 311, 26.11.2005, lk 1).

24

(25)  EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003. (ELT L 284, 13.10.2003, lk 1)

25

(26)  EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

26

(27)  .Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus(EÜ) nr 88/98 millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks (EÜT L 9, 15.1.1998, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2005 (ELT L 49, 22.2.2005, lk 1).

27

(28)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.

28

(29)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

29

(30)  ELT L 97, 1.4.2004, lk 1.

30

---

I LISA

ÜHENDUSE KALALAEVADE PÜÜGILIMIIDID PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES JA KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE PÜÜGILIMIIDID EUROOPA ÜHENDUSE VETES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA (ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)

Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügilimiite käsitletakse kvootidena käesoleva määruse artikli 5 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 2847/93, eelkõige selle artiklites 14 ja 15.

Kõigi püügipiirkondade kalavarude nimetused esitatakse ladina keeles liikide tähestikulises järjestuses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist üldnimetuste ja ladinakeelsete nimede vastavustabelit.

| Teaduslik nimi | Kolmetäheline kood | Üldnimetus |
| --- | --- | --- |
| Ammodytidae | SAN | Tobiaslased |
| Anarhichas lupus | CAT | Harilik merihunt |
| Aphanopus carbo | BSF | Süsisaba |
| Argentina silus | ARU | Põhjaatlandi hõbekala |
| Beryx spp. | ALF | Limapead |
| Boreogadus saida | POC | Polaartursk |
| Brosme brosme | USK | Meriluts |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Hall lühiogahai |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugali süvahai |
| Cetorhinus maximus | BSK | Hiidhai |
| Chaenocephalus aceratus | SSI | Krokodilljääkala |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Haugjääkala |
| Channichthys rhinoceratus | LIC | Kergueleni jääkala |
| Chionoecetes spp. | PCR | Arktikakrabi |
| Clupea harengus | HER | Heeringas |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Kalju-tömppeakala |
| Dalatias licha | SCK | Šokolaadhai |
| Deania calcea | DCA | Pikk-koon hai |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagoonia kihvkala |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Euroopa anšoovis |
| Etmopterus princeps | ETR | Suur tumehai |
| Etmopterus pusillus | ETP | Ronkjas tumehai |
| Etmopterus spinax | ETX | Harilik tumehai |
| Euphausia superba | KRI | Tavaline hiilgevähk |
| Gadus morhua | COD | Tursk |
| Galeorhinus galeus | GAG | Supi nugishai |
| Germo alalunga | ALB | Pikkuim-tuun |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Pikklest |
| Gobionotothen gibberifrons | NOG | Roheline rüntnototeenia |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Harilik karelest |
| Hippoglossus hippoglossus | HAL | Harilik hiidlest |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlandi karekala |
| Illex illecebrosus | SQI | Lühiuim-kalmaar |
| Lamna nasus | POR | Harilik heeringahai |
| Lampanyctus achirus | LAC | Tõrvikkala |
| Lepidonotothen squamifrons | NOS | Hall nototeenia |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Soomuskammeljad |
| Limanda ferruginea | YEL | Ruske soomuslest |
| Limanda limanda | DAB | Harilik soomuslest |
| Lophiidae | ANF | Merikuratlased |
| Macrourus berglax | RHG | Põhja-pikksaba |
| Macrourus spp. | GRV | Pikksaba |
| Makaira nigricans | BUM | Sinine marliin |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Martialia hyadesi | SQS | Kalmaar |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kilttursk |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlang |
| Merluccius merluccius | HKE | Merluus |
| Micromesistius poutassou | WHB | Põhjaputassuu |
| Microstomus kitt | LEM | Väikesuulest |
| Molva dypterigia | BLI | Sinine molva |
| Molva macrophthalmus | SLI | Molva |
| Molva molva | LIN | Harilik molva |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norra salehomaar |
| Notothenia rossii | NOR | Marmornototeenia |
| Pagellus bogaraveo | SBR | Besuugo |
| Pandalus borealis | PRA | Harilik süvameregarneel |
| Paralomis spp. | PAI | Krabid |
| Penaeus spp. | PEN | Viburhännakud |
| Phycis spp. | FOX | Niituimlutsud |
| Platichthys flesus | FLX | Lest |
| Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |
| Pleuronectiformes | FLX | Lestlased |
| Pollachius pollachius | POL | Pollak |
| Pollachius virens | POK | Põhjaatlandi süsikas |
| Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |
| Pseudochaenichthus georgianus | SGI | Tume ebajääkala |
| Rajidae | SRX-RAJ | Railased |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Süvalest |
| Salmo salar | SAL | Lõhe |
| Scomber scombrus | MAC | Makrell |
| Scopthalmus rhombus | BLL | Sile kammeljas |
| Sebastes spp. | RED | Meriahven |
| Solea solea | SOL | Harilik merikeel |
| Solea spp. | SOX | Merikeel |
| Squalus acanthias | DGS | Harilik ogahai |
| Tetrapturus alba | WHM | Valge odanina |
| Thunnus alalunga | ALB | Pikkuim-tuun |
| Thunnus albacares | YFT | Kulduim-tuun |
| Thunnus obesus | BET | Suursilm-tuun |
| Thunnus thynnus | BFT | Harilik tuun |
| Trachurus spp. | JAX | Stauriid |
| Trisopterus esmarki | NOP | Tursik |
| Urophycis tenuis | HKW | Valge ameerikaluts |
| Xiphias gladius | SWO | Mõõkkala |

Teaduslik nimi

Kolmetäheline kood

Üldnimetus

Ammodytidae

SAN

Tobiaslased

Anarhichas lupus

CAT

Harilik merihunt

Aphanopus carbo

BSF

Süsisaba

Argentina silus

ARU

Põhjaatlandi hõbekala

Beryx spp.

ALF

Limapead

Boreogadus saida

POC

Polaartursk

Brosme brosme

USK

Meriluts

Centrophorus squamosus

GUQ

Hall lühiogahai

Centroscymnus coelolepis

CYO

Portugali süvahai

Cetorhinus maximus

BSK

Hiidhai

Chaenocephalus aceratus

SSI

Krokodilljääkala

Champsocephalus gunnari

ANI

Haugjääkala

Channichthys rhinoceratus

LIC

Kergueleni jääkala

Chionoecetes spp.

PCR

Arktikakrabi

Clupea harengus

HER

Heeringas

Coryphaenoides rupestris

RNG

Kalju-tömppeakala

Dalatias licha

SCK

Šokolaadhai

Deania calcea

DCA

Pikk-koon hai

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagoonia kihvkala

Engraulis encrasicolus

ANE

Euroopa anšoovis

Etmopterus princeps

ETR

Suur tumehai

Etmopterus pusillus

ETP

Ronkjas tumehai

Etmopterus spinax

ETX

Harilik tumehai

Euphausia superba

KRI

Tavaline hiilgevähk

Gadus morhua

COD

Tursk

Galeorhinus galeus

GAG

Supi nugishai

Germo alalunga

ALB

Pikkuim-tuun

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Pikklest

Gobionotothen gibberifrons

NOG

Roheline rüntnototeenia

Hippoglossoides platessoides

PLA

Harilik karelest

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Harilik hiidlest

Hoplostethus atlanticus

ORY

Atlandi karekala

Illex illecebrosus

SQI

Lühiuim-kalmaar

Lamna nasus

POR

Harilik heeringahai

Lampanyctus achirus

LAC

Tõrvikkala

Lepidonotothen squamifrons

NOS

Hall nototeenia

Lepidorhombus spp.

LEZ

Soomuskammeljad

Limanda ferruginea

YEL

Ruske soomuslest

Limanda limanda

DAB

Harilik soomuslest

Lophiidae

ANF

Merikuratlased

Macrourus berglax

RHG

Põhja-pikksaba

Macrourus spp.

GRV

Pikksaba

Makaira nigricans

BUM

Sinine marliin

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Martialia hyadesi

SQS

Kalmaar

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Kilttursk

Merlangius merlangus

WHG

Merlang

Merluccius merluccius

HKE

Merluus

Micromesistius poutassou

WHB

Põhjaputassuu

Microstomus kitt

LEM

Väikesuulest

Molva dypterigia

BLI

Sinine molva

Molva macrophthalmus

SLI

Molva

Molva molva

LIN

Harilik molva

Nephrops norvegicus

NEP

Norra salehomaar

Notothenia rossii

NOR

Marmornototeenia

Pagellus bogaraveo

SBR

Besuugo

Pandalus borealis

PRA

Harilik süvameregarneel

Paralomis spp.

PAI

Krabid

Penaeus spp.

PEN

Viburhännakud

Phycis spp.

FOX

Niituimlutsud

Platichthys flesus

FLX

Lest

Pleuronectes platessa

PLE

Atlandi merilest

Pleuronectiformes

FLX

Lestlased

Pollachius pollachius

POL

Pollak

Pollachius virens

POK

Põhjaatlandi süsikas

Psetta maxima

TUR

Harilik kammeljas

Pseudochaenichthus georgianus

SGI

Tume ebajääkala

Rajidae

SRX-RAJ

Railased

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Süvalest

Salmo salar

SAL

Lõhe

Scomber scombrus

MAC

Makrell

Scopthalmus rhombus

BLL

Sile kammeljas

Sebastes spp.

RED

Meriahven

Solea solea

SOL

Harilik merikeel

Solea spp.

SOX

Merikeel

Squalus acanthias

DGS

Harilik ogahai

Tetrapturus alba

WHM

Valge odanina

Thunnus alalunga

ALB

Pikkuim-tuun

Thunnus albacares

YFT

Kulduim-tuun

Thunnus obesus

BET

Suursilm-tuun

Thunnus thynnus

BFT

Harilik tuun

Trachurus spp.

JAX

Stauriid

Trisopterus esmarki

NOP

Tursik

Urophycis tenuis

HKW

Valge ameerikaluts

Xiphias gladius

SWO

Mõõkkala

IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, PÕHJAMERI JA ÜHENDUSE LÄÄNEPOOLSETE VETE ICES piirkonnad Vb (EÜ veed), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EÜ veed) ja Prantsuse Guajaana

| Liigid: | Tobiaslased

  Ammodytidae |
| --- | --- |

Liigid:

Tobiaslased

Ammodytidae

| Vöönd: | IV (Norra veed)
  SAN/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (Norra veed)

SAN/04-N.

Taani

0 (1)

Ühendkuningriik

0 (1)

EÜ

0 (1)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tobiaslased

  Ammodytidae |
| --- | --- |

Liigid:

Tobiaslased

Ammodytidae

| Vöönd: | IIa (EÜ veed) (2), IIIa, IV (EÜ veed) (2)

  SAN/2A3A4. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed) (2), IIIa, IV (EÜ veed) (2)

SAN/2A3A4.

Taani

Ei ole kehtestatud

Ühendkuningriik

Ei ole kehtestatud

Kõik liikmesriigid

Ei ole kehtestatud (3)

EÜ

Ei ole kehtestatud

Norra

0 (4)
   (5)

TAC

Ei ole kehtestatud

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

| Vöönd: | Piirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed
  ARU/1/2. |
| --- | --- |

Vöönd:

Piirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed

ARU/1/2.

Saksamaa

31

Prantsusmaa

10

Madalmaad

25

Ühendkuningriik

50

EÜ

116

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

| Vöönd: | Piirkondade III ja IV EÜ ja rahvusvahelised veed
  ARU/3/4. |
| --- | --- |

Vöönd:

Piirkondade III ja IV EÜ ja rahvusvahelised veed

ARU/3/4.

Taani

1 180

Saksamaa

12

Prantsusmaa

8

Iirimaa

8

Madalmaad

55

Rootsi

46

Ühendkuningriik

21

EÜ

1 331

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

| Vöönd: | Piirkondade III ja V, VI ja VII EÜ ja rahvusvahelised veed
  ARU/567. |
| --- | --- |

Vöönd:

Piirkondade III ja V, VI ja VII EÜ ja rahvusvahelised veed

ARU/567.

Saksamaa

405

Prantsusmaa

9

Iirimaa

375

Madalmaad

4 225

Ühendkuningriik

297

EÜ

5 310

Ennetuslik TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- |

Liigid:

Meriluts

Brosme brosme

| Vöönd: | EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII
  USK/2A47-C |
| --- | --- |

Vöönd:

EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII

USK/2A47-C

EÜ

Ei kohaldata (6)

Norra

4 000 (7)
   (8)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- |

Liigid:

Meriluts

Brosme brosme

| Vöönd: | IV (Norra veed)
  USK/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (Norra veed)

USK/04-N.

Belgia

1

Taani

191

Saksamaa

1

Prantsusmaa

1

Madalmaad

1

Ühendkuningriik

5

EÜ

200

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.AEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Hiidhai

  Cetorhinus maximus |
| --- | --- |

Liigid:

Hiidhai

Cetorhinus maximus

| Vöönd: | EÜ veed vööndites IV, VI ja VII
  BSK/467. |
| --- | --- |

Vöönd:

EÜ veed vööndites IV, VI ja VII

BSK/467.

EÜ

0

TAC

0

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (MÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas (9)


  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas (9)

Clupea harengus

| Vöönd: | IIIa
  HER/03A. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIa

HER/03A.

Taani

34 052

Saksamaa

545

Rootsi

35 620

EÜ

70 217

Fääri saared

500 (10)

TAC

81 600

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas (11)


  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas (11)

Clupea harengus

| Vöönd: | IV põhja pool 53°30' N
  HER/04A., HER/04B. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV põhja pool 53°30' N

HER/04A., HER/04B.

Taani

76 348

Saksamaa

47 836

Prantsusmaa

22 769

Madalmaad

57 938

Rootsi

4 627

Ühendkuningriik

63 333

EÜ

272 851

Norra

50 000 (12)

TAC

454 751

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 50 000 |

Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-)

EÜ

50 000

| Liigid: | Herringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Herringas

Clupea harengus

| Vöönd: | Norra veed lõuna pool 62° N
  HER/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

Norra veed lõuna pool 62° N

HER/04-N.

Rootsi

963 (13)

EÜ

963

TAC.

Ei kohaldata

| Liigid: | Heeringas (14)


  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas (14)

Clupea harengus

| Vöönd: | IIIa (kaaspüük)
  HER/03A-BC |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIa (kaaspüük)

HER/03A-BC

Taani

17 547

Saksamaa

156

Rootsi

2 825

EÜ

20 528

TAC

20 528

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas (15)


  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas (15)

Clupea harengus

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV, VIId (kaaspüük)
  HER/2A47DX |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV, VIId (kaaspüük)

HER/2A47DX

Belgia

211

Taani

40 684

Saksamaa

211

Prantsusmaa

211

Madalmaad

211

Rootsi

199

Ühendkuningriik

773

EÜ

42 500

TAC

42 500

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas (16)


  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas (16)

Clupea harengus

| Vöönd: | IVc (17), VIId
  HER/4CXB7D |
| --- | --- |

Vöönd:

IVc (17), VIId

HER/4CXB7D

Belgia

9 122 (18)

Taani

1 088 (18)

Saksamaa

682 (18)

Prantsusmaa

12 347 (18)

Madalmaad

21 998 (18)

Ühendkuningriik

4 786 (18)

EÜ

50 023

TAC

454 751

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | Vb, VIaN (19)(EÜ veed), VIb
  HER/5B6ANB |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb, VIaN (19)(EÜ veed), VIb

HER/5B6ANB

Saksamaa

3 727

Prantsusmaa

705

Iirimaa

5 036

Madalmaad

3 727

Ühendkuningriik

20 145

EÜ

33 340

Fääri saared

660 (20)

TAC

34 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | VIaS (21),VIIbc
  HER/6AS7BC |
| --- | --- |

Vöönd:

VIaS (21),VIIbc

HER/6AS7BC

Iirimaa

14 000

Madalmaad

1 400

EÜ

15 400

TAC

15 400

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | VIa Clyde (22)

  HER/06ACL. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIa Clyde (22)

HER/06ACL.

Ühendkuningriik

800

EÜ

800

TAC

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | VIIa (23)

  HER/07A/MM |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIa (23)

HER/07A/MM

Iirimaa

1 250

Ühendkuningriik

3 550

EÜ

4 800

TAC

4 800

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | VIIe,f
  HER/7EF. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIe,f

HER/7EF.

Prantsusmaa

500

Ühendkuningriik

500

EÜ

1 000

TAC

1 000

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | VIIg,h,j,k (24)

  HER/7G-K. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIg,h,j,k (24)

HER/7G-K.

Saksamaa

123

Prantsusmaa

682

Iirimaa

9 549

Madalmaad

682

Ühendkuningriik

14

EÜ

11 050

TAC

11 050

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Euroopa anšoovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- |

Liigid:

Euroopa anšoovis

Engraulis encrasicolus

| Vöönd: | VIII
  ANE/08. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIII

ANE/08.

Hispaania

4 500 (25)

Prantsusmaa

500 (25)

EÜ

5 000 (25)

TAC

5 000 (25)

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Euroopa anšoovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- |

Liigid:

Euroopa anšoovis

Engraulis encrasicolus

| Vöönd: | IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  ANE/9/3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

ANE/9/3411

Hispaania

3 826

Portugal

4 174

EÜ

8 000

TAC

8 000

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | Skagerrak
  COD/03AN. |
| --- | --- |

Vöönd:

Skagerrak

COD/03AN.

Belgia

8

Taani

2 652

Saksamaa

66

Madalmaad

17

Rootsi

464

EÜ

3 207

TAC

3 315

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | Kattegat
  COD/03AS. |
| --- | --- |

Vöönd:

Kattegat

COD/03AS.

Taani

524

Saksamaa

11

Rootsi

315

EÜ

850

TAC

850

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV
  COD/2AC4. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV

COD/2AC4.

Belgia

686

Taani

3 940

Saksamaa

2 498

Prantsusmaa

847

Madalmaad

2 226

Rootsi

26

Ühendkuningriik

9 037

EÜ

19 260

Norra

3 945 (26)

TAC

23 205

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 16 740 |

Norra veed (COD/*04N-)

EÜ

16 740

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | Norra veed lõuna pool 62° N
  COD/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

Norra veed lõuna pool 62° N

COD/04-N.

Rootsi

382

EÜ

382

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  COD/561214 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

COD/561214

Belgia

1

Saksamaa

9

Prantsusmaa

97

Iirimaa

138

Ühendkuningriik

368

EÜ

613

TAC

613

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Vb (EÜ vöönd), VIa (COD/*5BC6A)) |
| --- | --- |
| Belgia | 1 |
| Saksamaa | 9 |
| Prantsusmaa | 93 |
| Iirimaa | 132 |
| Ühendkuningriik | 353 |
| EÜ | 588 |

Vb (EÜ vöönd), VIa (COD/*5BC6A))

Belgia

1

Saksamaa

9

Prantsusmaa

93

Iirimaa

132

Ühendkuningriik

353

EÜ

588

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | VIIa
  COD/07A. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIa

COD/07A.

Belgia

24

Prantsusmaa

67

Iirimaa

1204

Madalmaad

6

Ühendkuningriik

527

EÜ

1 828

TAC

1 828

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  COD/7X7A34 |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

COD/7X7A34

Belgia

236

Prantsusmaa

4 053

Iirimaa

818

Madalmaad

34

Ühendkuningriik

439

EÜ

5 580

TAC

5 580

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  LEZ/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

LEZ/2AC4-C

Belgia

5

Taani

4

Saksamaa

4

Prantsusmaa

28

Madalmaad

22

Ühendkuningriik

1 677

EÜ

1 740

TAC

1 740

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  LEZ/561214 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

LEZ/561214

Hispaania

327

Prantsusmaa

1 277

Iirimaa

373

Ühendkuningriik

903

EÜ

2 880

TAC

2 880

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd: | VII
  LEZ/07. |
| --- | --- |

Vöönd:

VII

LEZ/07.

Belgia

494

Hispaania

5 490

Prantsusmaa

6 663

Iirimaa

3 029

Ühendkuningriik

2 624

EÜ

18 300

TAC

18 300

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd: | VIIIabde
  LEZ/8ABDE. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIabde

LEZ/8ABDE.

Hispaania

1 176

Prantsusmaa

949

EÜ

2 125

TAC

2 125

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd: | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  LEZ/8C3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

LEZ/8C3411

Hispaania

1 171

Prantsusmaa

59

Portugal

39

EÜ

1 269

TAC

1 269

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik soomuslest ja lest

  Limanda limanda ja Platichthys flesus |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik soomuslest ja lest

Limanda limanda ja Platichthys flesus

| Zone: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  D/F/2AC4-C |
| --- | --- |

Zone:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

D/F/2AC4-C

Belgia

466

Taani

1 752

Saksamaa

2 627

Prantsusmaa

182

Madalmaad

10 594

Rootsi

6

Ühendkuningriik

1 473

EÜ

17 100

TAC

17 100

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- |

Liigid:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  ANF/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

ANF/2AC4-C

Belgia

365

Taani

804

Saksamaa

393

Prantsusmaa

75

Madalmaad

276

Rootsi

9

Ühendkuningriik

8 392

EÜ

10 314 (27)

TAC

10 314 (27)

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- |

Liigid:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd: | IV (Norra veed)
  ANF/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (Norra veed)

ANF/04-N.

Belgia

53

Taani

1 343

Saksamaa

21

Madalmaad

19

Ühendkuningriik

314

EÜ

1 750

TAC

Ei kohaldata

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- |

Liigid:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  NF/561214 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

NF/561214

Belgia

168

Saksamaa

192

Hispaania

180

Prantsusmaa

2 073

Iirimaa

469

Madalmaad

162

Ühendkuningriik

1 442

EÜ

4 686 (28)

TAC

4 686 (28)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- |

Liigid:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd: | VII
  ANF/07. |
| --- | --- |

Vöönd:

VII

ANF/07.

Belgia

2 445 (29)

Saksamaa

273 (29)

Hispaania

971 (29)

Prantsusmaa

15 688 (29)

Iirimaa

2 005 (29)

Madalmaad

317 (29)

Ühendkuningriik

4 757 (29)

EÜ

26 456 (29)

TAC

26 456 (29)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- |

Liigid:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd: | VIIIa,b,d,e
  ANF/8ABDE. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIa,b,d,e

ANF/8ABDE.

Hispaania

1 137

Prantsusmaa

6 325

EÜ

7 462

TAC

7 462

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- |

Liigid:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd: | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  ANF/8C3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

ANF/8C3411

Hispaania

1 629

Prantsusmaa

2

Portugal

324

EÜ

1 955

TAC

1 955

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd: | IIIa, IIIbcd (EÜ veed)
  HAD/3A/BCD |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIa, IIIbcd (EÜ veed)

HAD/3A/BCD

Belgia

15

Taani

2 468

Saksamaa

157

Madalmaad

3

Rootsi

292

EÜ

2 935 (30)

TAC

3 189

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV
  HAD/2AC4. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV

HAD/2AC4.

Belgia

472

Taani

3 248

Saksamaa

2 067

Prantsusmaa

3 602

Madalmaad

354

Rootsi

229

Ühendkuningriik

34 574

EÜ

44 546 (31)

Norra

7 016

TAC

51 850

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 33 350 |

Norra veed (HAD/*04N-)

EÜ

33 350

| Liigid: | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd: | Norra veed lõuna pool 62° N
  HAD/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

Norra veed lõuna pool 62° N

HAD/04-N.

Rootsi

707

EÜ

707

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd: | VIb, XII, XIV
  HAD/6B1214 |
| --- | --- |

Vöönd:

VIb, XII, XIV

HAD/6B1214

Belgia

1

Saksamaa

2

Prantsusmaa

66

Iirimaa

47

Ühendkuningriik

481

EÜ

597

TAC

597

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd: | Vb, VIa (EÜ veed)
  HAD/5BC6A. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb, VIa (EÜ veed)

HAD/5BC6A.

Belgia

18

Saksamaa

21

Prantsusmaa

862

Iirimaa

615

Ühendkuningriik

6 294

EÜ

7 810

TAC

7 810

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd: | VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  HAD/7/3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

HAD/7/3411

Belgia

128

Prantsusmaa

7 680

Iirimaa

2 560

Ühendkuningriik

1 152

EÜ

11 520

TAC

11 520

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi rajoonis püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIa (HAD/*07A.) |
| --- | --- |
| Belgia | 20 |
| Prantsusmaa | 92 |
| Iirimaa | 552 |
| Ühendkuningriik | 611 |
| EÜ | 1 275 |

VIIa (HAD/*07A.)

Belgia

20

Prantsusmaa

92

Iirimaa

552

Ühendkuningriik

611

EÜ

1 275

Komisjonile kvootide täituvuse kohta aruannet esitades peavad liikmesriigid nimetama rajoonis VIIa püütud kogused. Rajoonis VIIa püütud kilttursa lossimine keelatakse, kui lossitud üldkogus ületab 1 275 tonni.

| Liigid: | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- |

Liigid:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd: | IIIa
  WHG/03A. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIa

WHG/03A.

Taani

819

Madalmaad

3

Rootsi

88

EÜ

910 (32)

TAC

1 500

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- |

Liigid:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV
  WHG/2AC4. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV

WHG/2AC4.

Belgia

531

Taani

2 297

Saksamaa

597

Prantsusmaa

3 452

Madalmaad

1 328

Rootsi

3

Ühendkuningriik

9 162

EÜ

17 370 (33)

Norra

2 380 (34)

TAC

23 800

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 14 512 |

Norra veed (WHG/*04N-)

EÜ

14 512

| Liigid: | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- |

Liigid:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  WHG/561214 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

WHG/561214

Saksamaa

8

Prantsusmaa

166

Iirimaa

406

Ühendkuningriik

780

EÜ

1 360

TAC

1 360

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- |

Liigid:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd: | VIIa
  WHG/07A. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIa

WHG/07A.

Belgia

1

Prantsusmaa

15

Iirimaa

252

Madalmaad

0

Ühendkuningriik

169

EÜ

437

TAC

437

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- |

Liigid:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd: | VIIb-k
  WHG/7X7A. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIb-k

WHG/7X7A.

Belgia

195

Prantsusmaa

11 964

Iirimaa

5544

Madalmaad

97

Ühendkuningriik

2 140

EÜ

19 940

TAC

19 940

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- |

Liigid:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd: | VIII
  WHG/08. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIII

WHG/08.

Hispaania

1 440

Prantsusmaa

2 160

EÜ

3 600

TAC

3 600

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- |

Liigid:

Merlang

Merlangius merlangus

| Zone: | IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  WHG/9/3411 |
| --- | --- |

Zone:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

WHG/9/3411

Portugal

653

EÜ

653

TAC

653

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merlang ja pollak

  Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius |
| --- | --- |

Liigid:

Merlang ja pollak

Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius

| Vöönd: | Norra veed lõuna pool 62° N
  W/P/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

Norra veed lõuna pool 62° N

W/P/04-N.

Rootsi

190

EÜ

190

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- |

Liigid:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd: | IIIa, IIIbcd (EÜ veed)
  HKE/3A/BCD |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIa, IIIbcd (EÜ veed)

HKE/3A/BCD

Taani

1 219

Rootsi

104

EÜ

1 323

TAC

1 323 (35)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- |

Liigid:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  HKE/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

HKE/2AC4-C

Belgia

22

Taani

891

Saksamaa

102

Prantsusmaa

197

Madalmaad

51

Ühendkuningriik

278

EÜ

1 541

TAC

1 541 (36)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- |

Liigid:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV
  HKE/571214 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV

HKE/571214

Belgia

226

Hispaania

7 257

Prantsusmaa

11 206

Iirimaa

1 358

Madalmaad

146

Ühendkuningriik

4 424

EÜ

24 617

TAC

24 617 (37)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIabde (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 29 |
| Hispaania | 1 171 |
| Prantsusmaa | 1 171 |
| Iirimaa | 146 |
| Madalmaad | 15 |
| Ühendkuningriik | 658 |
| EÜ | 3 190 |

VIIIabde (HKE/*8ABDE)

Belgia

29

Hispaania

1 171

Prantsusmaa

1 171

Iirimaa

146

Madalmaad

15

Ühendkuningriik

658

EÜ

3 190

| Liigid: | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- |

Liigid:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd: | VIIIa,b,d,e
  HKE/8ABDE. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIa,b,d,e

HKE/8ABDE.

Belgia

7

Hispaania

5 052

Prantsusmaa

11 345

Madalmaad

15

EÜ

16 419

TAC

16 419 (38)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Belgia | 1 |
| Hispaania | 1 463 |
| Prantsusmaa | 2 635 |
| Madalmaad | 4 |
| EÜ | 4 103 |

Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14)

Belgia

1

Hispaania

1 463

Prantsusmaa

2 635

Madalmaad

4

EÜ

4 103

| Liigid: | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- |

Liigid:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd: | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  HKE/8C3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

HKE/8C3411

Hispaania

4 263

Prantsusmaa

409

Portugal

1 989

EÜ

6 661

TAC

6 661

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd: | IV (Norra veed)
  WHB/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (Norra veed)

WHB/04-N.

Taani

18 050

Ühendkuningriik

950

EÜ

19 000

TAC

2 000 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd: | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII abde, XII ja XIV (EÜ ja rahvusvahelised veed)
  WHB/1 X 14 |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII abde, XII ja XIV (EÜ ja rahvusvahelised veed)

WHB/1 X 14

Taani

52 529 (43)

Saksamaa

20 424 (43)

Hispaania

44 533 (43)

Prantsusmaa

36 556 (43)

Iirimaa

40 677 (43)

Madalmaad

64 053 (43)

Portugal

4 137 (43)

Rootsi

12 994 (43)

Ühendkuningriik

68 161 (43)

EÜ

344 063 (43)

Norra

152 442 (39)
   (40)

Fääri saared

45 000 (41)
   (42)

TAC

2 000 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd: | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  WHB/8C3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

WHB/8C3411

Hispaania

46 795 (44)

Portugal

11 699 (44)

EÜ

58 494 (44)

TAC

2 000 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd: | EÜ veed II, IVa (46), V, VI (47), VII (48)

  WHB/24A567 |
| --- | --- |

Vöönd:

EÜ veed II, IVa (46), V, VI (47), VII (48)

WHB/24A567

Norra

320 189 (45)

TAC

2 000 000

| Liigid: | Väikesuulest ja pikklest

  Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- |

Liigid:

Väikesuulest ja pikklest

Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  L/W/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

L/W/2AC4-C

Belgia

334

Taani

921

Saksamaa

118

Prantsusmaa

252

Madalmaad

767

Rootsi

10

Ühendkuningriik

3 773

EÜ

6 175

TAC

6 175

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Sinine molva

  Molva dypterigia |
| --- | --- |

Liigid:

Sinine molva

Molva dypterigia

| Vöönd: | IIa, IV, Vb, VI, VII (EÜ veed)
  BLI/2A47-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa, IV, Vb, VI, VII (EÜ veed)

BLI/2A47-C

EÜ

Ei kohaldata (49)

Norra

200

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Sinine molva

  Molva dypterigia |
| --- | --- |

Liigid:

Sinine molva

Molva dypterigia

| Vöönd: | EÜ veed vööndites VIa (põhja pool 56°30' N), VIb
  BLI/6AN6B. |
| --- | --- |

Vöönd:

EÜ veed vööndites VIa (põhja pool 56°30' N), VIb

BLI/6AN6B.

Fääri saared

400 (50)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd: | Piirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed
  LIN/1/2. |
| --- | --- |

Vöönd:

Piirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed

LIN/1/2.

Taani

10

Saksamaa

10

Prantsusmaa

10

Ühendkuningriik

10

Muud (51)

5

EÜ

45

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd: | III (EÜ veed)
  LIN/03. |
| --- | --- |

Vöönd:

III (EÜ veed)

LIN/03.

Belgia

10

Taani

76

Saksamaa

10

Rootsi

30

Ühendkuningriik

10

EÜ

136

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd: | IV (EÜ veed)
  LIN/04. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (EÜ veed)

LIN/04.

Belgia

25

Taani

397

Saksamaa

246

Prantsusmaa

221

Madalmaad

8

Rootsi

17

Ühendkuningriik

3 052

EÜ

3 966

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd: | V (EÜ ja rahvusvahelised veed)
  LIN/05. |
| --- | --- |

Vöönd:

V (EÜ ja rahvusvahelised veed)

LIN/05.

Belgia

12

Taani

9

Saksamaa

9

Prantsusmaa

9

Ühendkuningriik

9

EÜ

48

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd: | Piirkondade VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed
  LIN/6X14. |
| --- | --- |

Vöönd:

Piirkondade VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

LIN/6X14.

Belgia

56

Taani

10

Saksamaa

204

Hispaania

4 124

Prantsusmaa

4 397

Iirimaa

1 102

Portugal

10

Ühendkuningriik

5 063

EÜ

14 966

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd: | EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII
  BLI/2A47-C |
| --- | --- |

Vöönd:

EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII

BLI/2A47-C

EÜ

Ei kohaldata (52)

Norra

6 800 (53)
   (54)

Fääri saared

300 (55)
   (55)

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd: | IV (Norra veed)
  POK/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (Norra veed)

POK/04-N.

Belgia

7

Taani

878

Saksamaa

25

Prantsusmaa

10

Madalmaad

1

Ühendkuningriik

79

EÜ

1 000

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- |

Liigid:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd: | IIIa (EÜ veed), IIIbcd (EÜ veed)
  NEP/3A/BCD |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIa (EÜ veed), IIIbcd (EÜ veed)

NEP/3A/BCD

Taani

3 800

Saksamaa

11

Rootsi

1 359

EÜ

5 170

TAC

5 170

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- |

Liigid:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  NEP/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

NEP/2AC4-C

Belgia

1 472

Taani

1 472

Saksamaa

22

Prantsusmaa

43

Madalmaad

758

Ühendkuningriik

24 380

EÜ

28 147

TAC

28 147

Analüütiline TAC..Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- |

Liigid:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd: | IV (Norra veed)
  NEP/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (Norra veed)

NEP/04-N.

Taani

1 230

Saksamaa

1

Ühendkuningriik

69

EÜ

1 300

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- |

Liigid:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI
  NEP/5BC6. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI

NEP/5BC6.

Hispaania

36

Prantsusmaa

143

Iirimaa

239

Ühendkuningriik

17 257

EÜ

17 675

TAC

17 675

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- |

Liigid:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd: | VII
  NEP/07. |
| --- | --- |

Vöönd:

VII

NEP/07.

Hispaania

1 290

Prantsusmaa

5 228

Iirimaa

7 928

Ühendkuningriik

7 052

EÜ

21 498

TAC

21 498

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- |

Liigid:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd: | VIIIa,b,d,e
  NEP/8ABDE. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIa,b,d,e

NEP/8ABDE.

Hispaania

242

Prantsusmaa

3 788

EÜ

4 030

TAC

4 030

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- |

Liigid:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd: | VIIIc
  NEP/08C. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIc

NEP/08C.

Hispaania

140

Prantsusmaa

6

EÜ

146

TAC

146

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- |

Liigid:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd: | IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  NEP/9/3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

NEP/9/3411

Hispaania

122

Portugal

364

EÜ

486

TAC

486

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Zone: | IIIa
  PRA/03A. |
| --- | --- |

Zone:

IIIa

PRA/03A.

Taani

3 887

Rootsi

2 094

EÜ

5 981

TAC

11 200

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

PRA/2AC4-C

Taani

3 700

Madalmaad

35

Rootsi

149

Ühendkuningriik

1 096

EÜ

4 980

TAC

4 980

Ennetuslik TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd: | Norra veed lõuna pool 62° N
  PRA/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

Norra veed lõuna pool 62° N

PRA/04-N.

Taani

900

Rootsi

158 (57)

EÜ

1 058

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Viburhännakud

  Penaeus spp |
| --- | --- |

Liigid:

Viburhännakud

Penaeus spp

| Vöönd: | Prantsuse Guajaana
  PEN/FGU. |
| --- | --- |

Vöönd:

Prantsuse Guajaana

PEN/FGU.

Prantsusmaa

4 000 (58)

EÜ

4 000 (58)

Barbados

24 (58)

Guyana

24 (58)

Suriname

0 (58)

Trinidad ja Tobago

60 (58)

TAC

4 108 (58)

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | Skagerrak
  PLE/03AN. |
| --- | --- |

Vöönd:

Skagerrak

PLE/03AN.

Belgia

46

Taani

5 979

Saksamaa

31

Madalmaad

1 150

Rootsi

320

EÜ

7 526

TAC

7 680

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | Kattegat
  PLE/03AS. |
| --- | --- |

Vöönd:

Kattegat

PLE/03AS.

Taani

1 709

Saksamaa

19

Rootsi

192

EÜ

1 920

TAC

1 920

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV
  PLE/2AC4. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV

PLE/2AC4.

Belgia

3 435

Taani

11 164

Saksamaa

3 220

Prantsusmaa

644

Madalmaad

21 470

Ühendkuningriik

15 887

EÜ

55 820

Norra

1 621

TAC

57 441

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 22 905 |

Norra veed (PLE/*04N-)

EÜ

22 905

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  PLE/561214 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

PLE/561214

Prantsusmaa

22

Iirimaa

287

Ühendkuningriik

477

EÜ

786

TAC

786

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | VIIa
  PLE/07A. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIa

PLE/07A.

Belgia

41 (59)

Prantsusmaa

18 (59)

Iirimaa

1 051 (59)

Madalmaad

13 (59)

Ühendkuningriik

485 (59)

EÜ

1 608 (59)

TAC

1 608 (59)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | VIIb,c
  PLE/7BC. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIb,c

PLE/7BC.

Prantsusmaa

29

Iirimaa

115

EÜ

144

TAC

144

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | VIId,e
  PLE/7DE. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIId,e

PLE/7DE.

Belgia

843

Prantsusmaa

2 810

Ühendkuningriik

1 498

EÜ

5 151

TAC

5 151

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | VIIf,g
  PLE/7FG. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIf,g

PLE/7FG.

Belgia

118

Prantsusmaa

213

Iirimaa

33

Ühendkuningriik

112

EÜ

476

TAC

476

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | VIIh,j,k
  PLE/7HJK. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIh,j,k

PLE/7HJK.

Belgia

25

Prantsusmaa

50

Iirimaa

172

Madalmaad

99

Ühendkuningriik

50

EÜ

396

TAC

396

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  PLE/8/3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

PLE/8/3411

Hispaania

75

Prantsusmaa

298

Portugal

75

EÜ

448

TAC

448

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- |

Liigid:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  POL/561214 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

POL/561214

Hispaania

6

Prantsusmaa

216

Iirimaa

63

Ühendkuningriik

165

EÜ

450

TAC

450

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- |

Liigid:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd: | VII
  POL/07. |
| --- | --- |

Vöönd:

VII

POL/07.

Belgia

476

Hispaania

29

Prantsusmaa

10 959

Iirimaa

1 168

Ühendkuningriik

2 668

EÜ

15 300

TAC

15 300

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- |

Liigid:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd: | VIIIa,b,d,e
  POL/8ABDE. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIa,b,d,e

POL/8ABDE.

Hispaania

286

Prantsusmaa

1 394

EÜ

1 680

TAC

1 680

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- |

Liigid:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd: | VIIIc
  POL/08C. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIc

POL/08C.

Hispaania

236

Prantsusmaa

26

EÜ

262

TAC

262

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- |

Liigid:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd: | IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  POL/9/3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

POL/9/3411

Hispaania

278

Portugal

10

EÜ

288

TAC

288

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IIIa, IIIbcd (EÜ veed), IV
  POK/2A34. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IIIa, IIIbcd (EÜ veed), IV

POK/2A34.

Belgia

43

Taani

5 111

Saksamaa

12 906

Prantsusmaa

30 374

Madalmaad

129

Rootsi

702

Ühendkuningriik

9 895

EÜ

59 160

Norra

64 090 (60)

TAC

123 250

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  POK/561214 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

POK/561214

Saksamaa

798

Prantsusmaa

7 930

Iirimaa

467

Ühendkuningriik

3 592

EÜ

12 787

TAC

12 787

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Vöönd: | VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  POK/7X1034 |
| --- | --- |

Vöönd:

VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

POK/7X1034

Belgia

12

Prantsusmaa

2 666

Iirimaa

1 333

Ühendkuningriik

727

EÜ

4 738

TAC

4 738

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik kammeljas ja sile kammeljas

  Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  T/B/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

T/B/2AC4-C

Belgia

317

Taani

677

Saksamaa

173

Prantsusmaa

82

Madalmaad

2 401

Rootsi

5

Ühendkuningriik

668

EÜ

4 323

TAC

4 323

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Railased

  Rajidae |
| --- | --- |

Liigid:

Railased

Rajidae

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

SPR/2AC4-C

Belgia

461

Taani

18

Saksamaa

23

Prantsusmaa

72

Madalmaad

393

Ühendkuningriik

1 770

EÜ

2 737

TAC

2 737

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- |

Liigid:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV, VI (EÜ ja rahvusvahelised veed)
  GHL/2A-C46 |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV, VI (EÜ ja rahvusvahelised veed)

GHL/2A-C46

Taani

8

Saksamaa

14

Eesti

8

Hispaania

8

Prantsusmaa

130

Iirimaa

8

Leedu

8

Poola

8

Ühendkuningriik

510

EÜ

1 052 (61)

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- |

Liigid:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IIIa, IIIbcd (EÜ veed), IV
  MAC/2A34. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IIIa, IIIbcd (EÜ veed), IV

MAC/2A34.

Belgia

154

Taani

12 287

Saksamaa

160

Prantsusmaa

483

Madalmaad

487

Rootsi

3 599 (62)
   (63)

Ühendkuningriik

451

EÜ

17 621 (62)

Norra

30 178 (64)

TAC

415 824 (65)

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IIIa MAC/*03A. | IIIa, IVb,c MAC/*3A4BC | IVb MAC/*04B. | IVc MAC/*04C. | IIa (väljaspool EÜ vesi), VI, 1. jaanuar–31. märts 2006 MAC/2A34. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 4 130 | | | 4 020 |
| Prantsusmaa | | 467 | | | |
| Madalmaad | | 470 | | | |
| Rootsi | | | 390 | 10 | |
| Ühendkuningriik | | 435 | | | |
| Norra | 3 000 | | | | |

IIIa MAC/*03A.

IIIa, IVb,c MAC/*3A4BC

IVb MAC/*04B.

IVc MAC/*04C.

IIa (väljaspool EÜ vesi), VI, 1. jaanuar–31. märts 2006 MAC/2A34.

Taani

4 130

4 020

Prantsusmaa

467

Madalmaad

470

Rootsi

390

10

Ühendkuningriik

435

Norra

3 000

| Liigid: | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- |

Liigid:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd: | IIa (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV
  MAC/2CX14. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV

MAC/2CX14.

Saksamaa

14 369

Hispaania

20

Eesti

119

Prantsusmaa

9 580

Iirimaa

47 894

Läti

88

Leedu

88

Madalmaad

20 954

Poola

1 012

Ühendkuningriik

131 713

EÜ

225 837

Norra

9 000 (66)

Fääri saared

3 496 (67)

TAC

415 824 (68)

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid ning püüda tohib üksnes ajavahemikel 1. jaanuarist kuni 15. veebruarini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini.

| | IVa (EÜ veed) MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Saksamaa | 4 336 |
| Prantsusmaa | 2 891 |
| Iirimaa | 14 453 |
| Madalmaad | 6 323 |
| Ühendkuningriik | 39 748 |
| EÜ | 67 751 |
| Fääri saared | 9 000 |
| Norra | 1 055 () |
| ()  Põhja pool 59° N (EÜ vöönd) 1. jaanuar kuni 15. veebruar ja 1. oktoober kuni 31. detsember. |

IVa (EÜ veed) MAC/*04A-C

Saksamaa

4 336

Prantsusmaa

2 891

Iirimaa

14 453

Madalmaad

6 323

Ühendkuningriik

39 748

EÜ

67 751

Fääri saared

9 000

Norra

1 055 ()

()  Põhja pool 59° N (EÜ vöönd) 1. jaanuar kuni 15. veebruar ja 1. oktoober kuni 31. detsember.

| Liigid: | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- |

Liigid:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd: | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  MAC/8C3411 |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

MAC/8C3411

Hispaania

21 574 (70)

Prantsusmaa

143 (70)

Portugal

4 459 (70)

EÜ

26 176

TAC

26 176

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIb (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 1 812 |
| Prantsusmaa | 12 |
| Portugal | 374 |

VIIIb (MAC/*08B.)

Hispaania

1 812

Prantsusmaa

12

Portugal

374

| Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | IIIa, IIIbcd (EÜ veed)
  SOL/3A/BCD |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIa, IIIbcd (EÜ veed)

SOL/3A/BCD

Taani

755

Saksamaa

44

Madalmaad

73

Rootsi

28

EÜ

900

TAC

900

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | II, IV (EÜ veed)
  SOL/24. |
| --- | --- |

Vöönd:

II, IV (EÜ veed)

SOL/24.

Belgia

1 456

Taani

666

Saksamaa

1 165

Prantsusmaa

291

Madalmaad

13 143

Ühendkuningriik

749

EÜ

17 470

Norra

200

TAC

17 670

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  SOL/561214 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

SOL/561214

Iirimaa

54

Ühendkuningriik

14

EÜ

68

TAC

68

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | VIIa
  SOL/07A. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIa

SOL/07A.

Belgia

474

Prantsusmaa

6

Iirimaa

117

Madalmaad

150

Ühendkuningriik

213

EÜ

960

TAC

960

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | VIIb,c
  SOL/7BC. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIb,c

SOL/7BC.

Prantsusmaa

10

Iirimaa

54

EÜ

64

TAC

64

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | VIId
  SOL/07D. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIId

SOL/07D.

Belgia

1 540

Prantsusmaa

3 080

Ühendkuningriik

1 100

EÜ

5 720

TAC

5 720

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | VIIe
  SOL/07E. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIe

SOL/07E.

Belgia

33

Prantsusmaa

354

Ühendkuningriik

553

EÜ

940

TAC

940

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | VIIf,g
  SOL/7FG. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIf,g

SOL/7FG.

Belgia

594

Prantsusmaa

59

Iirimaa

30

Ühendkuningriik

267

EÜ

950

TAC

950

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | VIIh,j,k
  SOL/7HJK. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIh,j,k

SOL/7HJK.

Belgia

54

Prantsusmaa

108

Iirimaa

293

Madalmaad

87

Ühendkuningriik

108

EÜ

650

TAC

650

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilu

Sprattus sprattus

| Vöönd: | IIIa
  SPR/03A. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIa

SPR/03A.

Taani

34 843

Saksamaa

73

Rootsi

13 184

EÜ

48 100

TAC

52 000

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilu

Sprattus sprattus

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

SPR/2AC4-C

Belgia

3 033

Taani

240 068

Saksamaa

3 033

Prantsusmaa

3 033

Madalmaad

3 033

Rootsi

1 330 (71)

Ühendkuningriik

10 010

EÜ

263 540

Norra

10 000 (72)

Fääri saared

9 160 (73)

TAC

282 700 (74)

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilu

Sprattus sprattus

| Vöönd: | VIIde
  SPR/7DE. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIde

SPR/7DE.

Belgia

31

Taani

1 997

Saksamaa

31

Prantsusmaa

430

Madalmaad

430

Ühendkuningriik

3 226

EÜ

6 144

TAC

6 144

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik ogahai

  Squalus acanthias |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik ogahai

Squalus acanthias

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  DGS/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

DGS/2AC4-C

Belgia

16

Taani

93

Saksamaa

17

Prantsusmaa

30

Madalmaad

26

Rootsi

1

Ühendkuningriik

778

EÜ

691

Norra

90 (75)

TAC

1 051

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  JAX/2AC4-C |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

JAX/2AC4-C

Belgia

64

Taani

27 784

Saksamaa

2 095

Prantsusmaa

44

Iirimaa

1 612

Madalmaad

4 507

Rootsi

750

Ühendkuningriik

4 101

EÜ

40 957

Norra

1 600 (76)

Fääri saared

713 (77)

TAC

42 727

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd: | Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV
  JAX/578/14 |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV

JAX/578/14

Taani

12 273

Saksamaa

9 809

Hispaania

13 396

Prantsusmaa

6 482

Iirimaa

31 934

Madalmaad

46 801

Portugal

1 296

Ühendkuningriik

13 266

EÜ

135 257

Fääri saared

2 287 (78)
   (79)

TAC

137 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd: | VIIIc, IX
  JAX/8C9. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIc, IX

JAX/8C9.

Hispaania

29 587 (80)

Prantsusmaa

377 (80)

Portugal

25 036 (80)

EÜ

55 000

TAC

55 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd: | X, CECAF (81)

  JAX/341PRT |
| --- | --- |

Vöönd:

X, CECAF (81)

JAX/341PRT

Portugal

3 200 (82)

EÜ

3 200

TAC

3 200

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd: | CECAF (EÜ veed) (83)

  JAX/341PRT |
| --- | --- |

Vöönd:

CECAF (EÜ veed) (83)

JAX/341PRT

Portugal

1 280 (84)

EÜ

1 280

TAC

1 280

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd: | CECAF (EÜ veed) (85)

  JAX/341SPN |
| --- | --- |

Vöönd:

CECAF (EÜ veed) (85)

JAX/341SPN

Hispaania

1 280

EÜ

1 280

TAC

1 280

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursik

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- |

Liigid:

Tursik

Trisopterus esmarki

| Vöönd: | IIa (EÜ veed), IIIa, IV (EÜ veed)
  SAN/2A3A4. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (EÜ veed), IIIa, IV (EÜ veed)

SAN/2A3A4.

Taani

0

Saksamaa

0

Madalmaad

0

EÜ

0

Norra

1 000 (86)

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursik

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- |

Liigid:

Tursik

Trisopterus esmarki

| Vöönd: | IV (Norra veed)
  NEP/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (Norra veed)

NEP/04-N.

Taani

4 750 (87)
   (88)

Ühendkuningriik

250 (87)
   (88)

EÜ

5 000 (87)
   (88)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tehniliseks otstarbeks mõeldud kala |
| --- | --- |

Liigid:

Tehniliseks otstarbeks mõeldud kala

| Vöönd: | IV (Norra veed)
  I/F/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (Norra veed)

I/F/04-N.

Rootsi

800 (89)
   (90)

EÜ

800

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Kombineeritud kvoot |
| --- | --- |

Liigid:

Kombineeritud kvoot

| Vöönd: | EÜ veed vööndites Vb, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- |

Vöönd:

EÜ veed vööndites Vb, VI, VII

R/G/5B67-C

EÜ

Ei kohaldata

Norra

140 (91)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Muud liigid |
| --- | --- |

Liigid:

Muud liigid

| Vöönd: | IV (Norra veed)
  OTH/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IV (Norra veed)

OTH/04-N.

Belgia

38

Taani

3 500

Saksamaa

395

Prantsusmaa

162

Madalmaad

280

Rootsi

Ei kohaldata (92)

Ühendkuningriik

2 625

EÜ

7 000 (93)

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Muud liigid |
| --- | --- |

Liigid:

Muud liigid

| Vöönd: | EÜ veed vööndites IIa, IV, VIa põhja pool 56°30' N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- |

Vöönd:

EÜ veed vööndites IIa, IV, VIa põhja pool 56°30' N

OTH/2A46AN

EÜ

Ei kohaldata

Norra

4 720 (94)
   (95)

Fääri saared

400 (96)

TAC

Ei kohaldata

---

(1)  Kuulub läbivaatamisele 2006. aastal.

(2)  Välja arvatud 6 miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed.

(3)  Välja arvatud Taani ja Ühendkuningriik.

(4)  Püütakse Norra meres.

(5)  Kuulub läbivaatamisele 2006. aastal.

(6)  Täpsustatud määruses (EÜ) nr 2270/2004.

(7)  Selle alusel on lubatud rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII ei tohi ületada 3 000 tonni.

(8)  Kaasa arvatud molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 800 tonni ja meriluts 4 000 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII.

(9)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.

(10)  Püütakse Skagerrakis. Piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega.

(11)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama ICES rajoonidest IVa ja IVb püütud heeringa lossitud kogused.

(12)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 50 000 |

Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-)

EÜ

50 000

(13)  Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

(14)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 32 mm.

(15)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 32 mm.

(16)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.

(17)  Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule vööndis, mis asub Thamesi suudme meresõidupiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56' N, 1°19,1' E) põhjalaiuseni 51°33' N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini.

(18)  Sellest kvoodist võib kuni 50% üle kanda ICESi rajooni IVb. Igast sellisest ülekandmisest tuleb komisjonile eelnevalt teatada (HER/*04B).

(19)  Viide heeringavarudele rajoonis VIa, põhja pool 56°00' N ning rajooni VIa osas, mis paikneb ida pool 07°00' W ja põhja pool 55°00' N, välja arvatud Clyde.

(20)  Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult rajoonis VIa, põhja pool 56°30' N.

(21)  Viide heeringavarudele ICESi rajoonis VIa, lõuna pool 56°00' N ja lääne pool 07°00' W.

(22)  Clyde'i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre'i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud loksodroomist kirde pool.

(23)  Rajooni VIIa vähendatakse rajoonidele VIIg.h.j.k lisatud piirkonna võrra, mis piirneb:

| — | põhjas laiuskraadiga 52°30' N, |
| --- | --- |

—

põhjas laiuskraadiga 52°30' N,

| — | lõunas laiuskraadiga 52°00' N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraadiga 52°00' N,

| — | läänes Iirimaa rannikuga, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannikuga,

| — | idas Ühendkuningriigi rannikuga |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannikuga

(24)  Rajoone VIIg,h,j,k suurendatakse ala võrra, mis piirneb:

| — | põhjas laiuskraadiga 52°30' N, |
| --- | --- |

—

põhjas laiuskraadiga 52°30' N,

| — | lõunas laiuskraadiga 52°00' N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraadiga 52°00' N,

| — | läänes Iirimaa rannikuga, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannikuga,

| — | idas Ühendkuningriigi rannikuga. |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannikuga.

(25)  Ei või püüda enne 1. märtsi 2006. TACi võib 2006. aasta teadussoovitust arvesse võttes läbi vaadata.

(26)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 16 740 |

Norra veed (COD/*04N-)

EÜ

16 740

(27)  Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2006. aasta esimesel poolel.

(28)  Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2006. aasta esimesel poolel.

(29)  Millest kuni 5% võib püüda vööndist VIII a, b, d, e

(30)  Välja arvatud 120 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(31)  Välja arvatud 289 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 33 350 |

Norra veed (HAD/*04N-)

EÜ

33 350

(32)  Välja arvatud 563 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(33)  Välja arvatud 4 050 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(34)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 14 512 |

Norra veed (WHG/*04N-)

EÜ

14 512

(35)  Põhjapoolsete merluusivarude 43 900-tonnise TACi piires.

(36)  Põhjapoolsete merluusivarude 43 900-tonnise TACi piires.

(37)  Põhjapoolsete merluusivarude 43 900-tonnise TACi piires.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIabde (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 29 |
| Hispaania | 1 171 |
| Prantsusmaa | 1 171 |
| Iirimaa | 146 |
| Madalmaad | 15 |
| Ühendkuningriik | 658 |
| EÜ | 3 190 |

VIIIabde (HKE/*8ABDE)

Belgia

29

Hispaania

1 171

Prantsusmaa

1 171

Iirimaa

146

Madalmaad

15

Ühendkuningriik

658

EÜ

3 190

(38)  Põhjapoolsete merluusivarude 43 900-tonnise TACi piires.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Belgia | 1 |
| Hispaania | 1 463 |
| Prantsusmaa | 2 635 |
| Madalmaad | 4 |
| EÜ | 4 103 |

Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14)

Belgia

1

Hispaania

1 463

Prantsusmaa

2 635

Madalmaad

4

EÜ

4 103

(39)  Võib püüda EÜ vetes piirkondades II, IVa, VIa põhja pool 56°30' N, VIb, VII lääne pool 12° W.

(40)  Sellest kuni 500 tonni võivad olla hõbekalad (Argentina spp.).

(41)  Põhjaputassuu saak võib sisaldada hõbekalade (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki.

(42)  Võib püüda EÜ vetes piirkondades VIa põhja pool 56°30' N, VIb, VII lääne pool 12° W.

(43)  Millest kuni 61% võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis.

(44)  Millest kuni 61% võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis.

(45)  Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügilimiitide suhtes.

(46)  IV vööndi püük ei ületa 80 047 tonni.

(47)  Põhja pool 56°30'N.

(48)  Lääne pool 12°W.

(49)  Täpsustatud määruses (EÜ) nr 2270/2004.

(50)  Püütakse traalnoodaga; kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.

(51)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud.

(52)  Täpsustatud määruses (EÜ) nr 2270/2004.

(53)  Selle alusel on lubatud alapiirkondades Vb, VI ja VII muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus Vb, VI ja VII alapiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni.

(54)  Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 800 tonni ja meriluts 4 000 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega ICES rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII.

(55)  Kaasa arvatud sinine molva ja meriluts. Püütakse ainult õngejadadega rajoonides VIa (põhja pool 56°30' N) ja VIb.

(56)  Selle alusel on alapiirkonnas VI lubatud muude kalaliikide lisapüük 20% laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI alapiirkonnas ei tohi ületada 75 tonni.

(57)  Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

(58)  Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.

(59)  Võib püüda täiendavalt 15% ajavahemikul 1. juuni kuni 30. september.

(60)  Võib püüda ainult vööndis IV (EÜ veed) ja IIIa. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

(61)  Sellest 350 tonni on eraldatud Norrale ning seda võib püüda EÜ vete rajoonis IIa ja alapiirkonnas VI. Alapiirkonnas VI võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega.

(62)  Kaasa arvatud 275 tonni, mis püütakse Norra vetes ICESi alapiirkonnas IV (MAC/*04N-).

(63)  Kalastamisel Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha.

(64)  Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). Selle kvoodi alusel tohib kalastada ainult rajoonis IVa, välja arvatud 3 000 tonni, mis tohib püüda rajoonis IIIa.

(65)  EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IIIa MAC/*03A. | IIIa, IVb,c MAC/*3A4BC | IVb MAC/*04B. | IVc MAC/*04C. | IIa (väljaspool EÜ vesi), VI, 1. jaanuar–31. märts 2006 MAC/2A34. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 4 130 | | | 4 020 |
| Prantsusmaa | | 467 | | | |
| Madalmaad | | 470 | | | |
| Rootsi | | | 390 | 10 | |
| Ühendkuningriik | | 435 | | | |
| Norra | 3 000 | | | | |

IIIa MAC/*03A.

IIIa, IVb,c MAC/*3A4BC

IVb MAC/*04B.

IVc MAC/*04C.

IIa (väljaspool EÜ vesi), VI, 1. jaanuar–31. märts 2006 MAC/2A34.

Taani

4 130

4 020

Prantsusmaa

467

Madalmaad

470

Rootsi

390

10

Ühendkuningriik

435

Norra

3 000

(66)  Võib püüda üksnes rajoonides IIa, VIa (56°30' N põhja pool), IVa, VIId, e, f, h.

(67)  Sellest 1 055 tonni võib püüda ICESi IVa rajoonis 59°N põhja pool (EÜ vöönd) 1. jaanuarist kuni 15. veebruarini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini. Fääri saarte oma kvoodist võib aasta läbi püüda 2 908 tonni ICESi VIa rajoonis (56°30' N põhja pool) ja/või ICESi VIIe, f ja h rajoonis ja/või ICESi IVa rajoonis.

(68)  EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid ning püüda tohib üksnes ajavahemikel 1. jaanuarist kuni 15. veebruarini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini.

| | IVa (EÜ veed) MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Saksamaa | 4 336 |
| Prantsusmaa | 2 891 |
| Iirimaa | 14 453 |
| Madalmaad | 6 323 |
| Ühendkuningriik | 39 748 |
| EÜ | 67 751 |
| Fääri saared | 9 000 |
| Norra | 1 055 () |
| ()  Põhja pool 59° N (EÜ vöönd) 1. jaanuar kuni 15. veebruar ja 1. oktoober kuni 31. detsember. |

IVa (EÜ veed) MAC/*04A-C

Saksamaa

4 336

Prantsusmaa

2 891

Iirimaa

14 453

Madalmaad

6 323

Ühendkuningriik

39 748

EÜ

67 751

Fääri saared

9 000

Norra

1 055 ()

()  Põhja pool 59° N (EÜ vöönd) 1. jaanuar kuni 15. veebruar ja 1. oktoober kuni 31. detsember.

(69)  Põhja pool 59° N (EÜ vöönd) 1. jaanuar kuni 15. veebruar ja 1. oktoober kuni 31. detsember.

(70)  Teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid, mis moodustavad kuni 25% doonorliikmesriigi kvoodist, võib püüda ICESi piirkonnas VIIIa, b, d (MAC/*8ABD.).

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIb (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 1 812 |
| Prantsusmaa | 12 |
| Portugal | 374 |

VIIIb (MAC/*08B.)

Hispaania

1 812

Prantsusmaa

12

Portugal

374

(71)  Kaasa arvatud tobiad.

(72)  Võib püüda ainult alapiirkonnas IV (EÜ veed).

(73)  Nimetatud koguse võib püüda alapiirkondades IV ja VIa põhja pool 56o30' N. Kvoot sisaldab maksimaalselt 1 832 tonni heeringa kaaspüüki. Kui see kaaspüügi kvoot on ammendatud, on Fääri saartele püük võrkudega, mille silma suurus on alla 32 mm, ühenduse vetes keelatud. Põhjaputassuu kaaspüük arvestatakse maha vööndite VIa, VIb ja VII põhjaputassuu kvoodist.

(74)  Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2006. aasta esimesel poolel.

(75)  Kaasa arvatud õngejadaga püütud saagid, mille moodustavad supi nugishai ja harilik tumehai, pikk-koon hai, hall lühiogahai, suur tumehai, ronkjas tumehai ja portugali süvahai. Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi alapiirkondades IV, VI ja VII.

(76)  Võib püüda ainult alapiirkonnas IV (EÜ veed).

(77)  3 000-tonnise kogukvoodi piires ICESi alapiirkondades IV, VIa (põhja pool 56°30' N) ja VIIe, f, h.

(78)  Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICESi piirkondades IV, VIa (56° 30' N põhja pool ) ja VIIe, f, h.

(79)  3 000-tonnise kogukvoodi piires ICESi alapiirkondades IV, VIa (põhja pool 56°30' N) ja VIIe, f, h.

(80)  Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist pikkusega 12-14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(81)  Assooridega külgnevad veed, mis kuuluvad Portugali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

(82)  Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist pikkusega 12-14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(83)  Madeiraga külgnevad veed, mis kuuluvad Portugali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

(84)  Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist pikkusega 12-14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(85)  Kanaari saartega külgnevad veed, mis kuuluvad Hispaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

(86)  Selle kvoodi alusel võib kalastada rajoonis VIa põhja pool 56°30' N.

(87)  Kaasa arvatud mittesorteeritav stauriidi segu.

(88)  Ainult kaaspüügina.

(89)  Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

(90)  Sellest kuni 400 tonni stauriid.

(91)  Püütakse ainult õngejadaga, kaasa arvatud pikksabad, mora (Mora mora) ja niituimluts.

(92)  Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile “muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes.

(93)  Sealhulgas püük , mida ei ole eraldi välja toodud; kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone sisse viia erandeid.

(94)  Üksnes piirkonnad IIa ja IV. Hõlmab selliste liikide püüki, mida eraldi ei mainita.

(95)  Üksnes valge lihaga merekala kaaspüük piirkondades IV ja VIa.

(96)  Sealhulgas püük , mida ei ole eraldi välja toodud; kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone sisse viia erandeid.

IB LISA

ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA

ICESi piirkonnad I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV ja NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

| Liigid: | Arktikakrabi

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Arktikakrabi

Chionoecetes spp.

| Vöönd: | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

PCR/N01GRN

Iirimaa

125

Hispaania

875

EÜ

1 000

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- |

Liigid:

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

| Vöönd: | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  RNG/N01GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

RNG/N01GRN

Saksamaa

0

EÜ

192 (1)

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- |

Liigid:

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

| Vöönd: | V, XIV (Gröönimaa veed)
  RNG/514GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

V, XIV (Gröönimaa veed)

RNG/514GRN

Saksamaa

0

Ühendkuningriik

0

EÜ

285 (2)

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liigid:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | Alapiirkondade I ja II EÜ, Norra ja rahvusvahelised veed
  HER/1/2. |
| --- | --- |

Vöönd:

Alapiirkondade I ja II EÜ, Norra ja rahvusvahelised veed

HER/1/2.

Belgia

22

Taani

21 243

Saksamaa

3 720

Hispaania

70

Prantsusmaa

917

Iirimaa

5 499

Madalmaad

7 602

Poola

1 075

Portugal

70

Soome

329

Rootsi

7 872

Ühendkuningriik

13 581

EÜ

62 000

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | I, II (Norra veed)
  COD/1N2AB. |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II (Norra veed)

COD/1N2AB.

Saksamaa

2 286

Kreeka

283

Hispaania

2 550

Iirimaa

283

Prantsusmaa

2 098

Portugal

2 550

Ühendkuningriik

8 869

EÜ

18 920

TAC

457 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | NAFO 0, 1 (k.a V, XIV (Gröönimaa veed))
  COD/N01514 |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 0, 1 (k.a V, XIV (Gröönimaa veed))

COD/N01514

Saksamaa

0

Ühendkuningriik

0

EÜ

0

TAC

0

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | I, II b
  COD/1/2B. |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II b

COD/1/2B.

Saksamaa

3 023

Hispaania

7 814

Prantsusmaa

1 290

Poola

1 417

Portugal

1 650

Ühendkuningriik

1 936

Kõik liikmesriigid

100 (3)

EÜ

17 229 (4)

TAC

457 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Tursk ja kilttursk

  Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk ja kilttursk

Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd: | Vb (Fääri saarte veed)
  C/H/05B-F. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (Fääri saarte veed)

C/H/05B-F.

Saksamaa

10

Prantsusmaa

60

Ühendkuningriik

430

EÜ

500

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik hiidlest

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

| Vöönd: | V, XIV (Gröönimaa veed)
  HAL/514GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

V, XIV (Gröönimaa veed)

HAL/514GRN

Portugal

800

EÜ

1 000 (5)
   (6)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik hiidlest

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

| Vöönd: | NAFO 0, 1 ((Gröönimaa veed)
  HAL/N01GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 0, 1 ((Gröönimaa veed)

HAL/N01GRN

EÜ

200 (7)
   (8)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- |

Liigid:

Moiva

Mallotus villosus

| Vöönd: | IIb
  CAP/02B. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIb

CAP/02B.

EÜ

0

TAC

0

| Liigid: | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- |

Liigid:

Moiva

Mallotus villosus

| Vöönd: | V, XIV Gröönimaa veed)
  CAP/514GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

V, XIV Gröönimaa veed)

CAP/514GRN

Kõik liikmesriigid

0

EÜ

0

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- |

Liigid:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd: | I, II Norra veed)
  RED/1N2AB. |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II Norra veed)

RED/1N2AB.

Saksamaa

591

Prantsusmaa

355

Ühendkuningriik

1 814

EÜ

2 760

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd: | I, II (Norra veed)
  WHB/1/2-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II (Norra veed)

WHB/1/2-N.

Saksamaa

500

Prantsusmaa

500

EÜ

1 000

TAC

2 000 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd: | Vb (Fääri saarte veed)
  WHB/05B-F. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (Fääri saarte veed)

WHB/05B-F.

Taani

7 040

Saksamaa

480

Prantsusmaa

768

Madalmaad

672

Ühendkuningriik

7 040

EÜ

16 000

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik molva ja sinine molva

  Molva molva ja Molva dypterigia |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik molva ja sinine molva

Molva molva ja Molva dypterigia

| Vöönd: | Vb (Fääri saarte veed)
  B/L/05B-F. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (Fääri saarte veed)

B/L/05B-F.

Saksamaa

898 (9)

Prantsusmaa

1 992 (9)

Ühendkuningriik

175 (9)

EÜ

3 065 (9)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd: | V, XIV (Gröönimaa veed)
  PRA/514GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

V, XIV (Gröönimaa veed)

PRA/514GRN

Taani

887

Prantsusmaa

887

EÜ

5 675 (10)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd: | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  PRA/ N01GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

PRA/ N01GRN

Taani

2 000

Prantsusmaa

2 000

EÜ

4 000

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Vöönd: | I, II (Norra veed)
  POK/1N2AB. |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II (Norra veed)

POK/1N2AB.

Saksamaa

2 880

Prantsusmaa

463

Ühendkuningriik

257

EÜ

3 600

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Vöönd: | I, II (rahvusvahelised veed)
  POK/1/2INT |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II (rahvusvahelised veed)

POK/1/2INT

EÜ

0

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- |

Liigid:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Vöönd: | Vb (Fääri saarte veed)
  POK/05B-F. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (Fääri saarte veed)

POK/05B-F.

Belgia

56

Saksamaa

347

Prantsusmaa

1 691

Madalmaad

56

Ühendkuningriik

650

EÜ

2 800

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- |

Liigid:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd: | I, II (Norra veed)
  GHL/1N2AB. |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II (Norra veed)

GHL/1N2AB.

Saksamaa

37

Ühendkuningriik

37

EÜ

75

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- |

Liigid:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd: | I, II (rahvusvahelised veed)
  GHL/1/2INT |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II (rahvusvahelised veed)

GHL/1/2INT

EÜ

0

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- |

Liigid:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd: | V, XIV (Gröönimaa veed)
  GHL/514GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

V, XIV (Gröönimaa veed)

GHL/514GRN

Saksamaa

5 154

Ühendkuningriik

271

EÜ

6 300 (11)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- |

Liigid:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd: | NAFO 0,1 (Gröönimaa veed)
  GHL/N01GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 0,1 (Gröönimaa veed)

GHL/N01GRN

Saksamaa

550

EÜ

1 500 (12)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- |

Liigid:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd: | IIa (Norra veed)
  MAC/02A-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIa (Norra veed)

MAC/02A-N.

Taani

9 000 (13)

EÜ

9 000 (13)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- |

Liigid:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd: | Vb Fääri saarte veed)
  MAC/05B-F. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb Fääri saarte veed)

MAC/05B-F.

Taani

2 908 (14)

EÜ

2 908

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Meriahven

Sebastes spp.

| Vöönd: | V, XII, XIV (15)
   (16)

  RED/51214. |
| --- | --- |

Vöönd:

V, XII, XIV (15)
   (16)

RED/51214.

Eesti

284 (16)
   (17)

Saksamaa

5 772 (16)
   (17)

Hispaania

1 014 (16)
   (17)

Prantsusmaa

539 (16)
   (17)

Iirimaa

2 (16)
   (17)

Läti

103 (16)
   (17)

Madalmaad

3 (16)
   (17)

Poola

520 (16)
   (17)

Portugal

1 212 (16)
   (17)

Ühendkuningriik

14 (16)
   (17)

EÜ

9 463 (16)

TAC

62 416

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Meriahven

Sebastes spp.

| Vöönd: | I, II (Norra veed)
  RED/1N2AB. |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II (Norra veed)

RED/1N2AB.

Saksamaa

766 (18)

Hispaania

95 (18)

Prantsusmaa

84 (18)

Portugal

405 (18)

Ühendkuningriik

150 (18)

EÜ

1 500 (18)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Meriahven

Sebastes spp.

| Vöönd: | V, XIV (Gröönimaa veed)
  RED/514GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

V, XIV (Gröönimaa veed)

RED/514GRN

Saksamaa

9 356

Prantsusmaa

47

Ühendkuningriik

66

EÜ

13 229 (19)
   (20)
   (21)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Meriahven

Sebastes spp.

| Vöönd: | Va (Islandi veed)
  RED/05A-IS |
| --- | --- |

Vöönd:

Va (Islandi veed)

RED/05A-IS

Belgia

0 (22)
   (23)
   (24)

Saksamaa

0 (22)
   (23)
   (24)

Prantsusmaa

0 (22)
   (23)
   (24)

Ühendkuningriik

0 (22)
   (23)
   (24)

EÜ

0 (22)
   (23)
   (24)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Meriahven

Sebastes spp.

| Vöönd: | Vb (Fääri saarte veed)
  WHB/05B-F. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (Fääri saarte veed)

WHB/05B-F.

Belgia

21

Saksamaa

2 761

Prantsusmaa

186

Ühendkuningriik

32

EÜ

3 000

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Kaaspüük |
| --- | --- |

Liigid:

Kaaspüük

| Vöönd: | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  XBC/N01GRN |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

XBC/N01GRN

EÜ

2 000 (25)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Muud liigid (26) |
| --- | --- |

Liigid:

Muud liigid (26)

| Vöönd: | I, II (Norra veed)
  RED/1N2AB. |
| --- | --- |

Vöönd:

I, II (Norra veed)

RED/1N2AB.

Saksamaa

150 (26)

Prantsusmaa

60 (26)

Ühendkuningriik

240 (26)

EÜ

450 (26)

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Muud liigid (27) |
| --- | --- |

Liigid:

Muud liigid (27)

| Vöönd: | Vb (Fääri saarte veed)
  OTH/05B-F. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (Fääri saarte veed)

OTH/05B-F.

Saksamaa

305

Prantsusmaa

275

Ühendkuningriik

180

EÜ

760

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Lestlased |
| --- | --- |

Liigid:

Lestlased

| Vöönd: | Vb (Fääri saarte veed)
  FLX/05B-F. |
| --- | --- |

Vöönd:

Vb (Fääri saarte veed)

FLX/05B-F.

Saksamaa

81

Prantsusmaa

63

Ühendkuningriik

306

EÜ

450

TAC

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

---

(1)  Sellest 192 tonni eraldatakse Norrale.

(2)  Sellest 285 tonni eraldatakse Norrale.

(3)  Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik.

(4)  Ühenduse kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare vööndis ei piira ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.

(5)  Sellest 200 tonni, püüdmiseks ainult õngejadadega, eraldatakse Norrale.

(6)  Kui tursa- ja meriahvenapüügiga koos satub traalnoota harilikku hiidlesta koguses, mis ületab käesoleva kvoodi, lahendavad Gröönimaa ametivõimud küsimuse nii, et ühenduse tursa- ja meriahvenapüük jätkuks sellest hoolimata seni, kuni vastavad kvoodid on ammendatud.

(7)  Sellest 200 tonni, püüdmiseks ainult õngejadadega, eraldatakse Norrale.

(8)  Kui tursa- ja meriahvenapüügiga koos satub traalnoota harilikku hiidlesta koguses, mis ületab käesoleva kvoodi, lahendavad Gröönimaa ametivõimud küsimuse nii, et ühenduse tursa- ja meriahvenapüük jätkuks sellest hoolimata seni, kuni vastavad kvoodid on ammendatud.

(9)  Kalju-tömppeakala ja süsisaba kuni 1 080-tonnine kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.

(10)  Sellest 2 750 tonni eraldatakse Norrale ning 1 150 tonni Fääri saartele.

(11)  Sellest 800 tonni eraldatakse Norrale ning 75 tonni Fääri saartele.

(12)  Sellest 800 tonni eraldatakse Norrale ning 150 tonni Fääri saartele.

(13)  Võib püüda ka alapiirkonnas IV (Norra veed) ja rajoonis IIa (rahvusvahelised veed)(MAC/*4N-2A).

(14)  Võib püüda rajoonis IVa (EÜ veed)(MAC/*04A.).

(15)  EÜ veed ja rahvusvahelised veed.

(16)  Võib püüda NAFO tsooni alapiirkonnas 2, rajoonides IF ja 3K, kuid arvestatakse maha vööndite V, XII, XIV kvoodist 15 675 675-tonnise üldkvoodi piires (RED/*N1F3K).

(17)  Enne 1. juulit 2006 ei tohi püüda enam kui 80 % kvoodist.

(18)  Ainult kaaspüügina.

(19)  Võib püüda pelaagilise traalnoodaga. Põhjatraali ja pelaagilise traalnoodaga püütud saagi kohta esitatakse eraldi aruanded. Võib püüda nii idas kui ka läänes.

(20)  Püüdmiseks pelaagilise traaliga eraldatakse Norrale 3 500 tonni.

(21)  260 tonni eraldatakse Fääri saartele. Põhjatraali ja pelaagilise traalnoodaga püütud saagi kohta esitatakse eraldi aruanded.

(22)  Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk).

(23)  Püük ajavahemikul juulist detsembrini.

(24)  Esialgne kvoot kuni Islandiga 2006. aasta kohta peetavate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(25)  Tursa, merihundi, raide, molva ja merilutsu kombineeritud kaaspüük. Tursa kaaspüügi kogused ei tohi ületada 100 tonni. Võib püüda nii idas kui ka läänes.

(26)  Ainult kaaspüügina.

(27)  Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid.

IC LISA

ATLANDI OOKEANI LOODEOSA

NAFO Tsoon

Kõik TACid ja seotud tingimused on vastu võetud NAFO raames.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | NAFO 2J3KL
  COD/N2J3KL |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 2J3KL

COD/N2J3KL

EÜ

0 (1)

TAC

0 (1)

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | NAFO 3NO
  COD/N3NO. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3NO

COD/N3NO.

EÜ

0 (2)

TAC

0 (2)

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | NAFO 3M
  COD/N3M. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3M

COD/N3M.

EÜ

0 (3)

TAC

0 (3)

| Liigid: | Pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- |

Liigid:

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

| Vöönd: | NAFO 2J3KL
  WIT/N2J3KL |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 2J3KL

WIT/N2J3KL

EÜ

0 (4)

TAC

0 (4)

| Liigid: | Pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- |

Liigid:

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

| Vöönd: | NAFO 3NO
  WIT/N3NO. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3NO

WIT/N3NO.

EÜ

0 (5)

TAC

0 (5)

| Liigid: | Harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

| Vöönd: | NAFO 3M
  PLA/N3M. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3M

PLA/N3M.

EÜ

0 (6)

TAC

0 (6)

| Liigid: | Harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

| Vöönd: | NAFO 3LNO
  PLA/N3LNO. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3LNO

PLA/N3LNO.

EÜ

0 (7)

TAC

0 (7)

| Liigid: | Lühiuimkalmaar

  Illex illecebrosus |
| --- | --- |

Liigid:

Lühiuimkalmaar

Illex illecebrosus

| Vöönd: | NAFO alavööndid 3 ja 4
  SQI/N34. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO alavööndid 3 ja 4

SQI/N34.

Eesti

128 (9)

Läti

128 (9)

Leedu

128 (9)

Poola

227 (9)

EÜ

(8)
   (9)

TAC

34 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Ruske soomuslest

  Limanda ferruginea |
| --- | --- |

Liigid:

Ruske soomuslest

Limanda ferruginea

| Vöönd: | NAFO 3LNO
  YEL/N3LNO. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3LNO

YEL/N3LNO.

Eesti

pm

Läti

pm

Leedu

pm

Poola

pm

EÜ

0 (10)
   (11)

TAC

15 000

| Liigid: | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- |

Liigid:

Moiva

Mallotus villosus

| Vöönd: | NAFO 3NO
  CAP/N3NO. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3NO

CAP/N3NO.

EÜ

0 (12)

TAC

0 (12)

| Liigid: | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd: | NAFO 3L (13)

  PRA/N3L. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3L (13)

PRA/N3L.

Eesti

245 (14)

Läti

245 (14)

Leedu

245 (14)

Poola

245 (14)

EÜ

245 (14)
   (15)

TAC

22 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd: | NAFO 3M (16)

  PRA/N3M. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3M (16)

PRA/N3M.

TAC

pm (17)

| Liigid: | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- |

Liigid:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd: | NAFO 3LMNO
  GHL/N3LMNO |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3LMNO

GHL/N3LMNO

Eesti

371

Saksamaa

378

Läti

52

Leedu

26

Hispaania

5 072

Portugal

2 139

EÜ

8 038

TAC

13 079

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Railased

  Rajidae |
| --- | --- |

Liigid:

Railased

Rajidae

| Vöönd: | NAFO 3LNO
  SRX/N3LNO. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3LNO

SRX/N3LNO.

Hispaania

6 561

Portugal

1 274

Eesti

546

Leedu

119

EÜ

8 500

TAC

13 500

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Meriahven

Sebastes spp.

| Vöönd: | NAFO 3LN
  RED/N3LN. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3LN

RED/N3LN.

EÜ

0 (18)

TAC

0 (18)

| Liigid: | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Meriahven

Sebastes spp.

| Vöönd: | NAFO 3M
  RED/N3M. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3M

RED/N3M.

Eesti

1 571 (19)

Saksamaa

513 (19)

Hispaania

233 (19)

Läti

1 571 (19)

Leedu

1 571 (19)

Portugal

2 354 (19)

EÜ

7 813 (19)

TAC

5 000 (19)

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Meriahven

Sebastes spp.

| Vöönd: | NAFO 3O
  RED/N3O. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3O

RED/N3O.

Hispaania

1 771

Portugal

5 229

EÜ

7 000

TAC

20 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Meriahven

Sebastes spp.

| Vöönd: | NAFO alapiirkond 2, rajoonid IF ja 3K
  RED/N1F3K. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO alapiirkond 2, rajoonid IF ja 3K

RED/N1F3K.

Läti

364

Leedu

3 019

TAC

3 383

| Liigid: | Valge ameerikaluts

  Urophycis tenuis |
| --- | --- |

Liigid:

Valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

| Vöönd: | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- |

Vöönd:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Hispaania

2 165

Portugal

2 835

EÜ

5 000

TAC

8 500

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

---

(1)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(2)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(3)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(4)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(5)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(6)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(7)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(8)  Puudub ühenduse kindlaksmääratud osa, 29 467 tonni antakse kasutada Kanadale ja EÜ liikmesriikidele, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.

(9)  Püük toimub ajavahemikul 1. juuli–31. detsember.

(10)  Vaatamata sellele, et ühendusel on juurdepääs 76 tonni suurusele jagatud kvoodile, on otsustatud kõnealuseks koguseks määrata 0. Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(11)  Teave käesoleva kvoodi alusel püütud saakide kohta esitatakse lipuliikmesriigile ja edastatakse NAFO peasekretärile iga 48 tunni järel.

(12)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(13)  V.a ala, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:

| Punkt nr | põhjalaius N | läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o20'0 | 46o40'0 |
| 2 | 47o20'0 | 46o30'0 |
| 3 | 46o00'0 | 46o30'0 |
| 4 | 46o00'0 | 46o40'0 |

Punkt nr

põhjalaius N

läänepikkus W

1

47o20'0

46o40'0

2

47o20'0

46o30'0

3

46o00'0

46o30'0

4

46o00'0

46o40'0

(14)  Püük toimub ajavahemikel 1. jaanuar–31. märts, 1. juuli–14. september ja 1. detsember–31. detsember.

(15)  Kõik liikmesriigid, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.

(16)  Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piirneval alal:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°20'0 | 46°40'0 |
| 2 | 47°20'0 | 46°30'0 |
| 3 | 46°00'0 | 46°30'0 |
| 4 | 46°00'0 | 46°40'0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47°20'0

46°40'0

2

47°20'0

46°30'0

3

46°00'0

46°30'0

4

46°00'0

46°40'0

Krevetipüügil kõnealusel alal peavad laevad, olenemata sellest, kas nad ületavad või ei ületa NAFO rajoonide 3L ja 3M eraldusjoont, esitama aruande nõukogu määruse (EMÜ) nr 189/92, millega võetakse vastu teatavate Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud kontrollimeetmete rakendussätted (EÜT L 21, 30.1.1992, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1048/97 (EÜT L 154, 12.6.1997, lk 1)), lisa punkti 1.3 kohaselt.

Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist31. detsembrini 2006 järgmiste koordinaatidega piirneval alal:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°55'0 | 45°00'0 |
| 2 | 47°30'0 | 44°15'0 |
| 3 | 46°55'0 | 44°15'0 |
| 4 | 46°35'0 | 44°30'0 |
| 5 | 46°35'0 | 45°40'0 |
| 6 | 47°30'0 | 45°40'0 |
| 7 | 47°55'0 | 45°00'0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47°55'0

45°00'0

2

47°30'0

44°15'0

3

46°55'0

44°15'0

4

46°35'0

44°30'0

5

46°35'0

45°40'0

6

47°30'0

45°40'0

7

47°55'0

45°00'0

(17)  Ei kohaldata. Püüki reguleeritakse püügikoormuse piiramise abil. Asjaomased liikmesriigid annavad oma kõnealuse püügiga tegelevatele kalalaevadele välja kalapüügilube ning teatavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1627/94 nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust. Erandina kõnealuse määruse artiklist 8 loetakse load kehtivaks ainult juhul, kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid teatamisele järgneva viie tööpäeva jooksul.

Laevade maksimaalne arv ja püügiks ettenähtud aeg on järgmine:

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügipäevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- |
| Taani | 2 | 131 |
| Eesti | 8 | 1 667 |
| Hispaania | 10 | 257 |
| Läti | 4 | 490 |
| Leedu | 7 | 579 |
| Poola | 1 | 100 |
| Portugal | 1 | 69 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügipäevade maksimaalne arv

Taani

2

131

Eesti

8

1 667

Hispaania

10

257

Läti

4

490

Leedu

7

579

Poola

1

100

Portugal

1

69

Iga liikmesriik esitab 25 päeva jooksul pärast püügi toimumise kalendrikuu lõppu komisjonile kuuaruande rajoonis 3M ja joonealuses märkuses nr 1 kindlaksmääratud piirkonnas viibitud püügipäevade kohta.

(18)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(19)  See kvoot tuleb täita kõnealusele varule kehtestatud 5 000-tonnise TACi piires. TACi ammendamisel lõpetatakse kõnealuse varu sihtpüük püügimääradest olenemata.

ID LISA

SIIRDEKALAD – kõik püügipiirkonnad

Selle püügipiirkonna TACid on vastu võetud tuunipüügi küsimustega tegelevate rahvusvaheliste kalastusorganisatsioonide raames, nagu ICCAT ja IATTC.

| Liigid: | Harilik tuun

  Thunnus thynnus |
| --- | --- |

Liigid:

Harilik tuun

Thunnus thynnus

| Vöönd: | Atlandi ookean ida pool 45o läänepikkust ja Vahemeri
  BFT/AE045W |
| --- | --- |

Vöönd:

Atlandi ookean ida pool 45o läänepikkust ja Vahemeri

BFT/AE045W

Küpros

(1)

Kreeka

323

Hispaania

6 266

Prantsusmaa

6 182

Itaalia

4 880

Malta

(1)

Portugal

590

Kõik liikmesriigid

60 (2)

EÜ

18 301

TAC

32 000

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Mõõkkala

  Xiphias gladius |
| --- | --- |

Liigid:

Mõõkkala

Xiphias gladius

| Vöönd: | Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N
  SWO/AN05N |
| --- | --- |

Vöönd:

Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N

SWO/AN05N

Hispaania

5 565

Portugal

1 010

Kõik liikmesriigid

185,5 (3)

EÜ

6 760,5

TAC

14 000

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Mõõkkala

  Xiphias gladius |
| --- | --- |

Liigid:

Mõõkkala

Xiphias gladius

| Vöönd: | Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N
  SWO/AS05N |
| --- | --- |

Vöönd:

Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N

SWO/AS05N

Hispaania

5 422,8

Portugal

357,2

EÜ

5 780

TAC

16 055

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Pikkuim-tuun

  Germo alalunga |
| --- | --- |

Liigid:

Pikkuim-tuun

Germo alalunga

| Vöönd: | Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N
  ALB/AN05N |
| --- | --- |

Vöönd:

Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N

ALB/AN05N

Iirimaa

5 678,7 (4)
   (6)

Hispaani

24 282,5 (4)
   (6)

Prantsusmaa

7 784,9 (4)
   (6)

Ühendkuningrii

402,1 (4)
   (6)

Portugal

2 672,3 (4)
   (6)

EÜ

40 820,5 (4)
   (5)

TAC

34 500

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Pikkuim-tuun

  Germo alalunga |
| --- | --- |

Liigid:

Pikkuim-tuun

Germo alalunga

| Vöönd: | Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N
  ALB/AS05N |
| --- | --- |

Vöönd:

Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N

ALB/AS05N

Hispaania

943,7

Prantsusmaa

311

Portugal

660

EÜ

1 914,7

TAC

30 915

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Suursilm-tuun

  Thunnus obesus |
| --- | --- |

Liigid:

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

| Vöönd: | Atlandi ookean
  BET/ATLANT |
| --- | --- |

Vöönd:

Atlandi ookean

BET/ATLANT

Hispaania

24 616,1

Prantsusmaa

11 018,3

Portugal

10 873,3

EÜ

46 507,7

TAC

90 000

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Sinine marliin

  Makaira nigricans |
| --- | --- |

Liigid:

Sinine marliin

Makaira nigricans

| Vöönd: | Atlandi ookean
  BUM/ATLANT |
| --- | --- |

Vöönd:

Atlandi ookean

BUM/ATLANT

EÜ

103

TAC

Ei kohaldata

| Liigid: | Valge odanina

  Tetrapturus alba |
| --- | --- |

Liigid:

Valge odanina

Tetrapturus alba

| Vöönd: | Atlandi ookean
  WHM/ATLANT |
| --- | --- |

Vöönd:

Atlandi ookean

WHM/ATLANT

EÜ

46,5

TAC

Ei kohaldata

---

(1)  Küpros ja Malta võivad kalastada ICCATi “muude liikide” kvoodi alusel kooskõlas ICCATi vastavustabelitega, mis võeti vastu ICCATi 2003. aasta koosolekul.

(2)  Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Portugal ning ainult kaaspüügina

(3)  Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.

(4)  Keelatud on kasutada seisevvõrke, abaraid ja nakkevõrke

(5)  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 10 lõikega 1 on sihtliigina pikkuim-tuuni püüdvate ühenduse kalalaevade arv 1 253.

(6)  Maksimaalne selliste liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 10 lõikega 4 lubatud püüda pikkuim-tuuni sihtliigina, jaotub liikmesriikide vahel järgmiselt.

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv |
| --- | --- |
| Iirimaa | 50 |
| Hispaania | 730 |
| Prantsusmaa | 151 |
| Ühendkuningriik | 12 |
| Portugal | 310 |
| EÜ | 1 253 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Iirimaa

50

Hispaania

730

Prantsusmaa

151

Ühendkuningriik

12

Portugal

310

EÜ

1 253

IE LISA

ANTARKTIKA

CCAMLRi tsoon

Kõnealuseid CCAMLRi poolt vastuvõetud TACe ei jaotata CCAMLRi liikmetele ning seetõttu on ühenduse osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, mil püük tuleb TACi ammendamise tõttu lõpetada.

| Liigid: | Krokodilljääkala

  Chaenocephalus aceratus |
| --- | --- |

Liigid:

Krokodilljääkala

Chaenocephalus aceratus

| Vöönd: | FAO 48.3 Antarktika
  SSI/F483. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48.3 Antarktika

SSI/F483.

TAC

2 200 (1)

| Liigid: | Kergueleni jääkala

  Channichthys rhinoceratus |
| --- | --- |

Liigid:

Kergueleni jääkala

Channichthys rhinoceratus

| Vöönd: | FAO 58.5.2 Antarktika
  LIC/F5852. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 58.5.2 Antarktika

LIC/F5852.

TAC

150 (2)

| Liigid: | Haugjääkala

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- |

Liigid:

Haugjääkala

Champsocephalus gunnari

| Vöönd: | FAO 48.3 Antarktika
  ANI/F483. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48.3 Antarktika

ANI/F483.

TAC

2 244 (3)

| Liigid: | Haugjääkala

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- |

Liigid:

Haugjääkala

Champsocephalus gunnari

| Vöönd: | FAO 58.5.2 Antarktika (4)

  ANI/F5852. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 58.5.2 Antarktika (4)

ANI/F5852.

TAC

1 210 (5)

| Liigid: | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- |

Liigid:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Vöönd: | FAO 48.3 Antarktika
  TOP/F483. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48.3 Antarktika

TOP/F483.

TAC

3 556 (6)
   (7)

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Majandamispiirkond A: 48o W kuni 43o30' W – 52o30' S kuni 56o S (TOP/*F483A)

0

Majandamispiirkond B: 43o30' W kuni 40o W – 52o30' S kuni 56o S (TOP/*F483B)

1 067

Majandamispiirkond C: 48o W kuni 33o30' W – 52o30' S kuni 56o S (TOP/*F483C))

2 489

| Liigid: | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- |

Liigid:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Vöönd: | FAO 48,4 Antarktika
  TOP/F484. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48,4 Antarktika

TOP/F484.

TAC

100 (8)
   (9)
   (10)

| Liigid: | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- |

Liigid:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Vöönd: | FAO 58.5.2 Antarktika
  TOP/F5852. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 58.5.2 Antarktika

TOP/F5852.

TAC

2 584 (11)
   (12)

| Liigid: | KrillTavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- |

Liigid:

KrillTavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Vöönd: | FAO 48
  KRI/F48. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48

KRI/F48.

TAC

4 000 000 (13)

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Alapiirkond 48.1 (KRI/*F481.)

1 008 000

Alapiirkond 48,2 (KRI/*F482.)

1 104 000

Alapiirkond 48,3 (KRI/*F483.)

1 056 000

Alapiirkond 48,4 (KRI/*F484.)

832 000

| Liigid: | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- |

Liigid:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Vöönd: | FAO 58.4.1 Antarktika
  KRI/F5841. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 58.4.1 Antarktika

KRI/F5841.

TAC

440 000 (14)

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud rajoonides püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Rajoon 58.4.1 lääne pool 115o E (KRI/*F-41W)

277 000

Rajoon 58.4.1 ida pool 115o E (KRI/*F-41E)

163 000

| Liigid: | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- |

Liigid:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Vöönd: | FAO 58.4.2 Antarktika
  KRI/F5842. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 58.4.2 Antarktika

KRI/F5842.

TAC

450 000 (15)

| Liigid: | Roheline rüntnototeenia

  Gobionotothen gibberifrons |
| --- | --- |

Liigid:

Roheline rüntnototeenia

Gobionotothen gibberifrons

| Vöönd: | FAO 48.3 Antarktika
  NOG/F483. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48.3 Antarktika

NOG/F483.

TAC

1 470 (16)

| Liigid: | Hall nototeenia

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- |

Liigid:

Hall nototeenia

Lepidonotothen squamifrons

| Vöönd: | FAO 48.3 Antarktika
  NOS/F483. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48.3 Antarktika

NOS/F483.

TAC

300 (17)

| Liigid: | Hall nototeenia

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- |

Liigid:

Hall nototeenia

Lepidonotothen squamifrons

| Vöönd: | FAO 58.5.2 Antarktika
  NOS/F5852. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 58.5.2 Antarktika

NOS/F5852.

TAC

80 (18)

| Liigid: | Marmornototeenia

  Notothenia rossii |
| --- | --- |

Liigid:

Marmornototeenia

Notothenia rossii

| Vöönd: | FAO 48.3 Antarktika
  NOR/F483. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48.3 Antarktika

NOR/F483.

TAC

300 (19)

| Liigid: | Krabid

  Paralomis spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Krabid

Paralomis spp.

| Vöönd: | FAO 48.3 Antarktika
  PAI/F483. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48.3 Antarktika

PAI/F483.

TAC

1 600 (20)

| Liigid: | Tume ebajääkala

  Pseudochaenichthus georgianus |
| --- | --- |

Liigid:

Tume ebajääkala

Pseudochaenichthus georgianus

| Vöönd: | FAO 48.3 Antarktika
  SGI/F483. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48.3 Antarktika

SGI/F483.

TAC

300 (21)

| Liigid: | Pikksaba

  Macrourus spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Pikksaba

Macrourus spp.

| Vöönd: | FAO 58.5.2 Antarktika
  GRV/F5852. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 58.5.2 Antarktika

GRV/F5852.

TAC

360 (22)

| Liigid: | Muud liigid |
| --- | --- |

Liigid:

Muud liigid

| Vöönd: | FAO 58.5.2 Antarktika
  OTH/F5852. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 58.5.2 Antarktika

OTH/F5852.

TAC

50 (23)

| Liigid: | Railased

  Rajidae |
| --- | --- |

Liigid:

Railased

Rajidae

| Vöönd: | FAO 58.5.2 Antarktika
  SRX/F5852. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 58.5.2 Antarktika

SRX/F5852.

TAC

120 (24)
   (25)

| Liigid: | Kalmaar

  Martialia hyadesi |
| --- | --- |

Liigid:

Kalmaar

Martialia hyadesi

| Vöönd: | FAO 48.3 Antarktika
  SQS/F483. |
| --- | --- |

Vöönd:

FAO 48.3 Antarktika

SQS/F483.

TAC

2 500 (26)

---

(1)  TAC hõlmab iga sihtpüügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(2)  TAC hõlmab kaaspüügi patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) ja haugjääkala (Champsocephalus gunnari) püügipiirkondades. Piirkondades, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(3)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 15. november 2005–14. november 2006. Selle varu püüki piiratakse ajavahemikul 1. märtsist–31. maini 2006 kuni 561 tonnini.

(4)  Kõnealuse TACi alusel on püük lubatud piirkonnas, mille moodustab FAO statistilise alapiirkonna 58.5.2 osa, mis asub alal, mis on piiratud järgmise joonega:

| a) | joon algab punktis, kus geograafiline pikkus 72o15' E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini geograafilise laiusega 53o25' S; |
| --- | --- |

a)

joon algab punktis, kus geograafiline pikkus 72o15' E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini geograafilise laiusega 53o25' S;

| b) | seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74o E; |
| --- | --- |

b)

seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74o E;

| c) | seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 52o40' S ja geograafilise pikkusega 76o E; |
| --- | --- |

c)

seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 52o40' S ja geograafilise pikkusega 76o E;

| d) | kulgeb piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 52o S; |
| --- | --- |

d)

kulgeb piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 52o S;

| e) | seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51o S ja geograafilise pikkusega 74o30' E; ning |
| --- | --- |

e)

seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51o S ja geograafilise pikkusega 74o30' E; ning

| f) | seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini. |
| --- | --- |

f)

seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini.

(5)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2005–30. november 2006.

(6)  Seda TACi kohaldatakse õngejadaga püügil ajavahemikul 1. mai–31. august 2006 ning mõrrapüügil ajavahemikul 1. detsember 2005–30. november 2006.

(7)  Kaasa arvatud 177 tonni railasi ja 177 tonni Macrourus spp. kaaspüügina.

(8)  Püütakse ainult õngejadadegas.

(9)  Seda TACi kohaldatakse kalastushooajal, nagu on määratud seoses alapiirkonnaga 48.3, või kuni Dissostichus eleginoides 'e lubatud koguse ammendamiseni alapiirkonnas 48.4, või, vastavalt eespool nimetatule, Dissostichus eleginoides'e lubatud koguse ammendamiseni alapiirkonnas 48.3, oleneval sellest, kumb on varasem.

(10)  Kõik kõnealusel püügil osalevad laevad korraldavad märgistamise vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile.

(11)  Seda TACi kohaldatakse traali- ja mõrrapüügil ajavahemikus 1. detsember 2005–30. november 2006 ja õngejadaga püügil ajavahemikus 1. mai–31. august 2006.

(12)  Seda TACi kohaldatakse ainult lääne pool idapikkust 79o20' E. Selles vööndis on kalapüük kõnealusest meridiaanist ida pool keelatud (vaata XIII lisa).

(13)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2005–30. november 2006.

(14)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2005–30. november 2006.

(15)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2005–30. november 2006.

(16)  TAC hõlmab iga sihtpüügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(17)  TAC hõlmab iga sihtpüügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(18)  TAC hõlmab iga sihtpüügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(19)  TAC hõlmab iga sihtpüügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(20)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2005–30. november 2006.

(21)  TAC hõlmab iga sihtpüügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(22)  TAC hõlmab kaaspüügi patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) ja haugjääkala (Champsocephalus gunnari) püügipiirkondades. Piirkondades, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(23)  TAC hõlmab kaaspüügi patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) ja haugjääkala (Champsocephalus gunnari) püügipiirkondades. Piirkondades, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(24)  TAC hõlmab kaaspüügi patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) ja haugjääkala (Champsocephalus gunnari) püügipiirkondades. Piirkondades, kus kõnealune kaaspüügi TAC ammendatakse, tuleb sihtpüük lõpetada.

(25)  Selle TACi kohaldamisel käsitletakse railasi ühe liigina.

(26)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2005–30. november 2006.

---

II LISA

IIA LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA

1.   Reguleerimisala

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 4 kirjeldatud püügivahendit ning viibivad püügipiirkonnas IV ja rajoonides IIa (EÜ veed), IIIa, VIa, VIIa ja VIId. Käesoleva lisas tähendab aasta 2006 ajavahemikku 1. veebruar 2006 – 31. jaanuar 2007.

2.   Geograafilise piirkonna määratlus

| 2.1. | Käesoleva lisa kohaldamisel hõlmab geograafiline piirkond järgmisi piirkondi:






  a) | Kattegat |
| --- | --- | --- |

2.1.

Käesoleva lisa kohaldamisel hõlmab geograafiline piirkond järgmisi piirkondi:

a)

Kattegat

| b) | Skagerrak, piirkond IV ning rajoonid IIa (EÜ veed) ja VIId |
| --- | --- |

b)

Skagerrak, piirkond IV ning rajoonid IIa (EÜ veed) ja VIId

| c) | Rajoon VIIa |
| --- | --- |

c)

Rajoon VIIa

| d) | Rajoon VIa |
| --- | --- |

d)

Rajoon VIa

| 2.2. | Laevade puhul, mille kohta on komisjonile teatatud, et nad on varustatud laevaseiresüsteemiga vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklitele 5 ja 6, tähendab ICESi rajoon VIa järgmist piirkonda:
  rajoon VIa, välja arvatud rajooni VIa osa, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomidest lääne pool: | 60o00'N, 04o00'W |
| --- | --- | --- |

2.2.

Laevade puhul, mille kohta on komisjonile teatatud, et nad on varustatud laevaseiresüsteemiga vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklitele 5 ja 6, tähendab ICESi rajoon VIa järgmist piirkonda:

rajoon VIa, välja arvatud rajooni VIa osa, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomidest lääne pool:

60o00'N, 04o00'W

| | 59o45'N, 05o00'W |
| --- | --- |

59o45'N, 05o00'W

| | 59o30'N, 06o00'W |
| --- | --- |

59o30'N, 06o00'W

| | 59o00'N, 07o00'W |
| --- | --- |

59o00'N, 07o00'W

| | 58o30'N, 08o00'W |
| --- | --- |

58o30'N, 08o00'W

| | 58o00'N, 08o00'W |
| --- | --- |

58o00'N, 08o00'W

| | 58o00'N, 08o30'W |
| --- | --- |

58o00'N, 08o30'W

| | 56o00'N, 08o30'W |
| --- | --- |

56o00'N, 08o30'W

| | 56o00'N, 09o00'W |
| --- | --- |

56o00'N, 09o00'W

| | 55o00'N, 09o00'W |
| --- | --- |

55o00'N, 09o00'W

| | 55o00'N, 10o00'W |
| --- | --- |

55o00'N, 10o00'W

| | 54o30'N, 10o00'W |
| --- | --- |

54o30'N, 10o00'W

3.   Püügipiirkonnas viibimise päevade määratlus

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune ajavahemik, mille kestel laev on kogu aeg punktis 2 määratletud piirkonnas ega ole sadamas. Aeg, millest alates hakatakse 24 tunni pikkust ajavahemikku mõõtma, jäetakse selle liikmesriigi otsustada, kelle lipu all asjaomane laev sõidab.

4.   Püügivahendite määratlus

Käesolevas lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust.

| a) | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid (välja arvatud piimtraalid), mille võrgusilma suurus on järgmine:






  i) | vähemalt 16 mm ja alla 32 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid (välja arvatud piimtraalid), mille võrgusilma suurus on järgmine:

i)

vähemalt 16 mm ja alla 32 mm;

| ii) | vähemalt 70 mm ja alla 90 mm; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 70 mm ja alla 90 mm;

| iii) | vähemalt 90 mm ja alla 100 mm; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 90 mm ja alla 100 mm;

| iv) | vähemalt 100 mm ja alla 120 mm; |
| --- | --- |

iv)

vähemalt 100 mm ja alla 120 mm;

| v) | vähemalt 120 mm. |
| --- | --- |

v)

vähemalt 120 mm.

| b) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine:






  i) | vähemalt 80 mm ja alla 90 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine:

i)

vähemalt 80 mm ja alla 90 mm;

| ii) | vähemalt 90 mm ja alla 100 mm; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 90 mm ja alla 100 mm;

| iii) | vähemalt 100 mm ja alla 120 mm; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 100 mm ja alla 120 mm;

| iv) | vähemalt 120 mm. |
| --- | --- |

iv)

vähemalt 120 mm.

| c) | Nakkevõrgud (välja arvatud abarad), mille võrgusilma suurus on järgmine:






  i) | alla 110 mm; |
| --- | --- | --- |

c)

Nakkevõrgud (välja arvatud abarad), mille võrgusilma suurus on järgmine:

i)

alla 110 mm;

| ii) | vähemalt 110 mm ja alla 220 mm; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 110 mm ja alla 220 mm;

| iii) | vähemalt 220 mm. |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 220 mm.

| d) | Abarad. |
| --- | --- |

d)

Abarad.

| e) | Õngejadad. |
| --- | --- |

e)

Õngejadad.

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE

5.   Liikmesriikide kohustused

Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, ei viibi punktis 2 määratletud püügipiirkonnas rohkem kui punktis 8 sätestatud arvu päevi.

6.   Püügikoormuse tase

| 6.1. | Liikmesriik ei luba ühelgi tema lipu all sõitval laeval kalastada punktis 4 määratletud püügivahendiga punktis 2 määratletud piirkonnas, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 või 2005 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega) välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.
  Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 4 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 4 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne. |
| --- | --- |

6.1.

Liikmesriik ei luba ühelgi tema lipu all sõitval laeval kalastada punktis 4 määratletud püügivahendiga punktis 2 määratletud piirkonnas, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 või 2005 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega) välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.

Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 4 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 4 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

| 6.2. | Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, kellel ei ole punktis 2 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 4 määratletud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 15. |
| --- | --- |

6.2.

Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, kellel ei ole punktis 2 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 4 määratletud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 15.

7.   Püügikoormuse arvutamine

Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema lipu all sõitvale laevale käesoleva lisa alusel eraldatud piirkonnas viibitavatest päevadest maha ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis püügipiirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.

8.   Püügipäevade maksimaalne arv

| 8.1. | Et määrata kindlaks maksimaalne päevade arv, mille jooksul kalalaev võib viibida piirkonnas, kohaldatakse järgmisi eritingimusi vastavalt I tabelile:






  a) | Laev peab vastama 1. liites sätestatud nõuetele. |
| --- | --- | --- |

8.1.

Et määrata kindlaks maksimaalne päevade arv, mille jooksul kalalaev võib viibida piirkonnas, kohaldatakse järgmisi eritingimusi vastavalt I tabelile:

a)

Laev peab vastama 1. liites sätestatud nõuetele.

| b) | Laev peab vastama 2. liites sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Laev peab vastama 2. liites sätestatud nõuetele.

| c) | Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, aastal 2002 lossitud tursa üldkogus peab olema alla 5% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. |
| --- | --- |

c)

Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, aastal 2002 lossitud tursa üldkogus peab olema alla 5% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

| d) | Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa, merikeele ja merilesta üldkogus peab olema alla 5% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. |
| --- | --- |

d)

Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa, merikeele ja merilesta üldkogus peab olema alla 5% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

| e) | Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa üldkogus peab olema alla 5% ja merilesta üldkogus üle 60% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. |
| --- | --- |

e)

Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa üldkogus peab olema alla 5% ja merilesta üldkogus üle 60% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

| f) | Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa üldkogus peab olema alla 5% ning kammelja ja merivarblase üldkogus üle 5% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. |
| --- | --- |

f)

Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa üldkogus peab olema alla 5% ning kammelja ja merivarblase üldkogus üle 5% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

| g) | Laev tohib olla varustatud abaratega, mille võrgusilma suurus on ≤ 110 mm, ning ta tohib sadamast ära olla kuni 24 tundi korraga. |
| --- | --- |

g)

Laev tohib olla varustatud abaratega, mille võrgusilma suurus on ≤ 110 mm, ning ta tohib sadamast ära olla kuni 24 tundi korraga.

| h) | Laev peab sõitma liikmesriigi lipu all ja olema registreeritud liikmesriigis, mis on välja töötanud komisjoni poolt heakskiidetud püügilitsentside automaatse peatamise süsteemi selliste laevade poolt sooritatud rikkumiste puhul, mis vastavad sellele eritingimusele. |
| --- | --- |

h)

Laev peab sõitma liikmesriigi lipu all ja olema registreeritud liikmesriigis, mis on välja töötanud komisjoni poolt heakskiidetud püügilitsentside automaatse peatamise süsteemi selliste laevade poolt sooritatud rikkumiste puhul, mis vastavad sellele eritingimusele.

| i) | Laev peab olema aastatel 2003, 2004 või 2005 antud piirkonnas viibinud, omades pardal punktis 4 osutatud püügivahendeid, ning 2006. aastal pardal hoitud tursa kogus peab olema alla 5% laeva poolt lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. Püügiperioodi jooksul, millal laev sätet kasutab, ei või laeva pardal mingil ajal hoida muid kui punktides 4.b.iii või 4.b.iv määratletud püügivahendeid. |
| --- | --- |

i)

Laev peab olema aastatel 2003, 2004 või 2005 antud piirkonnas viibinud, omades pardal punktis 4 osutatud püügivahendeid, ning 2006. aastal pardal hoitud tursa kogus peab olema alla 5% laeva poolt lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. Püügiperioodi jooksul, millal laev sätet kasutab, ei või laeva pardal mingil ajal hoida muid kui punktides 4.b.iii või 4.b.iv määratletud püügivahendeid.

| j) | Laev peab vastama 3. liites sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

j)

Laev peab vastama 3. liites sätestatud nõuetele.

| k) | Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa üldkogus peab olema alla 5% ja merilesta üldkogus üle 60% lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse ajavahemikul maist kuni oktoobrini kantud eluskaalu andmetele. Vähemalt 55% antud eritingimuse kohaselt maksimaalselt saadavatest päevadest kasutatakse pikkuskraadist 4°30'W ida poole jääval alal ajavahemikul maist kuni oktoobrini. |
| --- | --- |

k)

Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa üldkogus peab olema alla 5% ja merilesta üldkogus üle 60% lossitud liikide üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse ajavahemikul maist kuni oktoobrini kantud eluskaalu andmetele. Vähemalt 55% antud eritingimuse kohaselt maksimaalselt saadavatest päevadest kasutatakse pikkuskraadist 4°30'W ida poole jääval alal ajavahemikul maist kuni oktoobrini.

| 8.2. | Maksimaalne arv päevi, mille jooksul laev võib ühel aastal viibida ühes punktis 2 määratletud piirkonnas, kui laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis. |
| --- | --- |

8.2.

Maksimaalne arv päevi, mille jooksul laev võib ühel aastal viibida ühes punktis 2 määratletud piirkonnas, kui laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

| 8.3. | Maksimaalne arv päevi, mille jooksul laev võib ühel aastal viibida punktis 2 määratletud mitmes piirkonnas, ei tohi olla suurem ühele piirkonnale määratud päevade arvust. |
| --- | --- |

8.3.

Maksimaalne arv päevi, mille jooksul laev võib ühel aastal viibida punktis 2 määratletud mitmes piirkonnas, ei tohi olla suurem ühele piirkonnale määratud päevade arvust.

| 8.4. | Punktis 2 määratletud piirkonnas viibitud päev arvestatakse maha nende päevade koguarvust, mille jooksul sama püügivahendite rühma kasutav laev viibib lisa IIC punktis 1 määratletud piirkonnas. |
| --- | --- |

8.4.

Punktis 2 määratletud piirkonnas viibitud päev arvestatakse maha nende päevade koguarvust, mille jooksul sama püügivahendite rühma kasutav laev viibib lisa IIC punktis 1 määratletud piirkonnas.

| 8.5. | Kui laev liigub püügiretke ajal ühest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast. |
| --- | --- |

8.5.

Kui laev liigub püügiretke ajal ühest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.

9.   Püügiperioodid

| 9.1. | Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks. |
| --- | --- |

9.1.

Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

| 9.2. | Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul viibida ühes punktis 2 määratletud piirkonnas, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. |
| --- | --- |

9.2.

Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul viibida ühes punktis 2 määratletud piirkonnas, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

| 9.3. | Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 18. |
| --- | --- |

9.3.

Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 18.

10.   Lisapäevade määramine kalapüügi alalise lõpetamise alusel

| 10.1. | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele lisaarvu päevi, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4 nimetatud püügivahendeid, kas nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (1) artikli 7 kohaselt kohaselt või liikmesriikide nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel pärast 1. jaanuari 2002 toimunud püügitegevuse alalise lõpetamise alusel. Määratakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud, püügitegevuse lõpetanud laevade 2001. aasta kilovatt-päevades mõõdetud püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2001. aasta vastava püügikoormuse suhe. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on vastavalt punktile 6.2 asendatud. |
| --- | --- |

10.1.

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele lisaarvu päevi, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4 nimetatud püügivahendeid, kas nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (1) artikli 7 kohaselt kohaselt või liikmesriikide nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel pärast 1. jaanuari 2002 toimunud püügitegevuse alalise lõpetamise alusel. Määratakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud, püügitegevuse lõpetanud laevade 2001. aasta kilovatt-päevades mõõdetud püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2001. aasta vastava püügikoormuse suhe. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on vastavalt punktile 6.2 asendatud.

| 10.2. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 10.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise üksikasjalike aruannetega. |
| --- | --- |

10.2.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 10.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise üksikasjalike aruannetega.

| 10.3. | Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 8.2 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

10.3.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 8.2 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

| 10.4. | Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud lisapäevad kehtivad 2006. aastal. |
| --- | --- |

10.4.

Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud lisapäevad kehtivad 2006. aastal.

11.   Lisapäevade määramine vaatlemise tõhustamiseks

| 11.1. | Komisjon võib 2006. aastal eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4 nimetatud püügivahendeid, teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemisprogrammi alusel. Selline programm keskendub eelkõige vette tagasi lastud kalade hulgale ja püügi koostisele. |
| --- | --- |

11.1.

Komisjon võib 2006. aastal eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4 nimetatud püügivahendeid, teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemisprogrammi alusel. Selline programm keskendub eelkõige vette tagasi lastud kalade hulgale ja püügi koostisele.

| 11.2. | Punktis 11.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad oma tõhustatud vaatlemisprogrammi kirjelduse. |
| --- | --- |

11.2.

Punktis 11.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad oma tõhustatud vaatlemisprogrammi kirjelduse.

| 11.3. | Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta punkti 8.2 kohast liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

11.3.

Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta punkti 8.2 kohast liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

12.   Tavalisest päevade arvust erandite lubamise tingimused

| 12.1. | Mis tahes laevale, kelle suhtes kehtivad punktis 8.1 nimetatud eritingimused, antud artikli 7 lõikes 3 osutatud püügiloas määratakse kindlaks sellised tingimused. |
| --- | --- |

12.1.

Mis tahes laevale, kelle suhtes kehtivad punktis 8.1 nimetatud eritingimused, antud artikli 7 lõikes 3 osutatud püügiloas määratakse kindlaks sellised tingimused.

| 12.2. | Kui laevale määratakse lisapäevi seoses punkti 8.1 alapunktides b, c, d, e, f või k nimetatud mis tahes eritingimuste täitmisega, ei või antud laeva poolt püütud ja pardal hoitud saak koosneda liikide suuremast protsendimäärast, kui kõnealustes punktides on osutatud. Laev ei tohi laadida kala ümber teisele laevale. Kui laev ei täida mõlemat nimetatud nõuet, kaotab ta kohe eritingimustel määratud lisapäevade kasutamise õiguse. |
| --- | --- |

12.2.

Kui laevale määratakse lisapäevi seoses punkti 8.1 alapunktides b, c, d, e, f või k nimetatud mis tahes eritingimuste täitmisega, ei või antud laeva poolt püütud ja pardal hoitud saak koosneda liikide suuremast protsendimäärast, kui kõnealustes punktides on osutatud. Laev ei tohi laadida kala ümber teisele laevale. Kui laev ei täida mõlemat nimetatud nõuet, kaotab ta kohe eritingimustel määratud lisapäevade kasutamise õiguse.

| 13. | I tabel:
  Laeva püügipiirkonnas viibimise maksimaalne päevade arv püügivahendite kaupa 2006. aastal | Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis: |
| --- | --- | --- |
| Püügivahendite rühm Punkt 4 | Eritingimus Punkt 8 | Nimetus (2) | 2.a
  Kattegat | 2.b
  1 - Skagerrak
  2 - II, IVa, b, c,
  3 - VIId | 2.c
  VIIa | 2.d
  VIa |
| 1 | 2 | 3 |
| 4.a.i | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 16 ja < 32 mm | 228 (3) | 228 (3) | 228 | 228 |
| 4.a.ii | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm | ei koh. | ei koh. | 227 | 227 | 227 |
| 4.a.iii | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm | 103 | 103 | 227 | 227 | 227 |
| 4.a.iv | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm | 103 | 103 | 114 | 91 |
| 4.a.v | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm | 103 | 103 | 114 | 91 |
| 4.a.iii | 8.1.(a) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga | 137 | 137 | 227 | 227 | 227 |
| 4.a.iv | 8.1.(a) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga | 137 | 137 | 103 | 114 | 91 |
| 4.a.v | 8.1.(a) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga | 137 | 137 | 103 | 114 | 91 |
| 4.a.v | 8.1.(j) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm, 140 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga | 149 | 149 | 115 | 126 | 103 |
| 4.a.ii | 8.1.(b) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm ning mis vastavad 2. liite nõuetele | piiranguta | piiranguta | piir.-ta | piir.-ta |
| 4.a.iii | 8.1.(b) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm ning mis vastavad 2. liite nõuetele | piiranguta | piiranguta | piir.-ta | piir.-ta |
| 4.a.iv | 8.1.(c) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % | 148 | 148 | 148 | 148 |
| 4.a.v | 8.1.(c) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % | 160 | 160 | 160 | 160 |
| 4.a.v | 8.1.(k) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 mm ja < 120 mm; tursa püügiosa on alla 5% ja merilesta püügiosa üle 60% | ei koh. | ei koh. | 166 | ei koh. |
| 4.a.v | 8.1.(k) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; tursa püügiosa on alla 5% ja merilesta püügiosa üle 60% | ei koh. | ei koh. | 178 | ei koh. |
| 4.a.v | 8.1.(h) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; millega püütakse püügilitsentside automaatse peatamise süsteemi kohaselt | 115 | 115 | 126 | 103 |
| 4.a.ii | 8.1(d) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 % | 280 | 280 | 280 | 280 |
| 4.a.iii | 8.1.(d) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 mm ja < 100 mm; tursa, merikeele või merilesta püügiosa on alla 5% | piiranguta | piir.-ta | 280 | 280 | 280 |
| 4.a.iv | 8.1.(d) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 mm ja < 120 mm; tursa, merikeele või merilesta püügiosa on alla 5% | piiranguta | piiranguta | piir.-ta | piir.-ta |
| 4.a.v | 8.1.(d) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on > 120 mm; tursa, merikeele või merilesta püügiosa on alla 5% | piiranguta | piiranguta | piir.-ta | piir.-ta |
| 4.b.i | | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on 80 ≤ ja < 90 mm | ei koh. | 143 (3) | piir.-ta | 143 | 143 (3) |
| 4.b.ii | | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≤ 90 ja < 100 mm | ei koh. | 143 (3) | piir.-ta | 143 | 143 (3) |
| 4.b.iii | | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≤ 100 ja < 120 mm | ei koh. | 143 | piir.-ta | 143 | 143 |
| 4.b.iv | | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm | ei koh. | 143 | piir.-ta | 143 | 143 |
| 4.b.iii | 8.1.(c) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % | ei koh. | 155 | piir.-ta | 155 | 155 |
| 4.b.iii | 8.1.(i) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm laevadel, mis kasutasid 2003., 2004. või 2005. aastal piimtraale võrgusilma suurusega < 100 mm | ei koh. | 155 | piir.-ta | 155 | 155 |
| 4.b.iv | 8.1.(c) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % | ei koh. | 155 | piir.-ta | 155 | 155 |
| 4.b.iv | 8.1.(i) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm laevadel, mis kasutasid 2003., 2004. või 2005. aastal piimtraale võrgusilma suurusega < 100 mm | ei koh. | 155 | piir.-ta | 155 | 155 |
| 4.b.iv | 8.1.(e) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % ja merilesta püügiosa üle 60 % | ei koh. | 155 | piir.-ta | 155 | 155 |
| 4.c.i | | Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud), mille võrgusilma suurus on < 110 mm | 140 | 140 | 140 | 140 |
| 4.c.ii | | Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud), mille võrgusilma suurus on ≥ 110 ja < 220 mm | 140 | 140 | 140 | 140 |
| 4.c.iii | 8.1.(f) | Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud), mille võrgusilma suurus ≥220 mm; tursa püügiosa on alla 5 % ning kammelja ja merivarblase püügiosa üle 5 % | 162 | 140 | 162 | 140 | 140 | 140 |
| 4.d | | Abarad | 140 | 140 | 140 | 140 |
| 4.d | 8.1.(g) | Abarad, mille võrgusilma suurus on < 110 mm; laev ei ole sadamast ära üle 24 h | 140 | 140 | 205 | 140 | 140 |
| 4.e | | Õngejadad | 173 | 173 | 173 | 173 |

13.

I tabel:

Laeva püügipiirkonnas viibimise maksimaalne päevade arv püügivahendite kaupa 2006. aastal

Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis:

Püügivahendite rühm Punkt 4

Eritingimus Punkt 8

Nimetus (2)

2.a

Kattegat

2.b

1 - Skagerrak

2 - II, IVa, b, c,

3 - VIId

2.c

VIIa

2.d

VIa

1

2

3

4.a.i

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 16 ja < 32 mm

228 (3)

228 (3)

228

228

4.a.ii

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm

ei koh.

ei koh.

227

227

227

4.a.iii

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm

103

103

227

227

227

4.a.iv

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm

103

103

114

91

4.a.v

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm

103

103

114

91

4.a.iii

8.1.(a)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga

137

137

227

227

227

4.a.iv

8.1.(a)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga

137

137

103

114

91

4.a.v

8.1.(a)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga

137

137

103

114

91

4.a.v

8.1.(j)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm, 140 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga

149

149

115

126

103

4.a.ii

8.1.(b)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm ning mis vastavad 2. liite nõuetele

piiranguta

piiranguta

piir.-ta

piir.-ta

4.a.iii

8.1.(b)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm ning mis vastavad 2. liite nõuetele

piiranguta

piiranguta

piir.-ta

piir.-ta

4.a.iv

8.1.(c)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 %

148

148

148

148

4.a.v

8.1.(c)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm; tursa püügiosa on alla 5 %

160

160

160

160

4.a.v

8.1.(k)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 mm ja < 120 mm; tursa püügiosa on alla 5% ja merilesta püügiosa üle 60%

ei koh.

ei koh.

166

ei koh.

4.a.v

8.1.(k)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; tursa püügiosa on alla 5% ja merilesta püügiosa üle 60%

ei koh.

ei koh.

178

ei koh.

4.a.v

8.1.(h)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; millega püütakse püügilitsentside automaatse peatamise süsteemi kohaselt

115

115

126

103

4.a.ii

8.1(d)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 %

280

280

280

280

4.a.iii

8.1.(d)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 mm ja < 100 mm; tursa, merikeele või merilesta püügiosa on alla 5%

piiranguta

piir.-ta

280

280

280

4.a.iv

8.1.(d)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 mm ja < 120 mm; tursa, merikeele või merilesta püügiosa on alla 5%

piiranguta

piiranguta

piir.-ta

piir.-ta

4.a.v

8.1.(d)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on > 120 mm; tursa, merikeele või merilesta püügiosa on alla 5%

piiranguta

piiranguta

piir.-ta

piir.-ta

4.b.i

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on 80 ≤ ja < 90 mm

ei koh.

143 (3)

piir.-ta

143

143 (3)

4.b.ii

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≤ 90 ja < 100 mm

ei koh.

143 (3)

piir.-ta

143

143 (3)

4.b.iii

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≤ 100 ja < 120 mm

ei koh.

143

piir.-ta

143

143

4.b.iv

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm

ei koh.

143

piir.-ta

143

143

4.b.iii

8.1.(c)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 %

ei koh.

155

piir.-ta

155

155

4.b.iii

8.1.(i)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm laevadel, mis kasutasid 2003., 2004. või 2005. aastal piimtraale võrgusilma suurusega < 100 mm

ei koh.

155

piir.-ta

155

155

4.b.iv

8.1.(c)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm; tursa püügiosa on alla 5 %

ei koh.

155

piir.-ta

155

155

4.b.iv

8.1.(i)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm laevadel, mis kasutasid 2003., 2004. või 2005. aastal piimtraale võrgusilma suurusega < 100 mm

ei koh.

155

piir.-ta

155

155

4.b.iv

8.1.(e)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % ja merilesta püügiosa üle 60 %

ei koh.

155

piir.-ta

155

155

4.c.i

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud), mille võrgusilma suurus on < 110 mm

140

140

140

140

4.c.ii

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud), mille võrgusilma suurus on ≥ 110 ja < 220 mm

140

140

140

140

4.c.iii

8.1.(f)

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud), mille võrgusilma suurus ≥220 mm; tursa püügiosa on alla 5 % ning kammelja ja merivarblase püügiosa üle 5 %

162

140

162

140

140

140

4.d

Abarad

140

140

140

140

4.d

8.1.(g)

Abarad, mille võrgusilma suurus on < 110 mm; laev ei ole sadamast ära üle 24 h

140

140

205

140

140

4.e

Õngejadad

173

173

173

173

ei koh. – ei kohaldata

MÄÄRATUD PÜÜGIKOORMUSE JA PÜÜGIPIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE VAHETAMINE

14.   Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

| 14.1. | Liikmesriik võib punkti 6 kohaselt anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda punktis 2 nimetatud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus, üle teisele sama liikmesriigi lipu all sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsus (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva poolt ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsusega või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

14.1.

Liikmesriik võib punkti 6 kohaselt anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda punktis 2 nimetatud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus, üle teisele sama liikmesriigi lipu all sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsus (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva poolt ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsusega või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| 14.2. | Punktis 2 nimetatud püügipiirkonnas viibimise päevade koguarv, mis kantakse üle punkti 14.1 kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule asjaomases piirkonnas aastatel 2001, 2002, 2003 ja 2004 püügil oldud keskmisest päevade arvust aastas (välja arvatud teistelt laevadelt ülekantud päevad), korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides. Kui doonorlaev kasutab Šotimaast lääne pool asuva piirkonna määratlust vastavalt punktile 2.2, on tema püügipäevade arvestuse aluseks kõnealuse piirkonna määratlus.
  Käesoleva punkti kohaselt peab vastuvõttev laev kasutama talle eraldatud päevi enne talle ülekantud päevi. Vastuvõtva laeva poolt kasutatud ülekantud päevad arvestatakse maha doonorlaeva püügipäevade arvust. |
| --- | --- |

14.2.

Punktis 2 nimetatud püügipiirkonnas viibimise päevade koguarv, mis kantakse üle punkti 14.1 kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule asjaomases piirkonnas aastatel 2001, 2002, 2003 ja 2004 püügil oldud keskmisest päevade arvust aastas (välja arvatud teistelt laevadelt ülekantud päevad), korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides. Kui doonorlaev kasutab Šotimaast lääne pool asuva piirkonna määratlust vastavalt punktile 2.2, on tema püügipäevade arvestuse aluseks kõnealuse piirkonna määratlus.

Käesoleva punkti kohaselt peab vastuvõttev laev kasutama talle eraldatud päevi enne talle ülekantud päevi. Vastuvõtva laeva poolt kasutatud ülekantud päevad arvestatakse maha doonorlaeva püügipäevade arvust.

| 14.3. | Käesolevas lisas on osutades punktis 2 määratletud piirkondadele ja punktis 4 esitatud kalapüügivahendite liigitusele määratletud järgmised loovutusrühmad:






  a) | punktis 4.a.i kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas; |
| --- | --- | --- |

14.3.

Käesolevas lisas on osutades punktis 2 määratletud piirkondadele ja punktis 4 esitatud kalapüügivahendite liigitusele määratletud järgmised loovutusrühmad:

a)

punktis 4.a.i kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas;

| b) | punktis 4.a.ii kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas ja 4.a.iii kirjeldatud püügivahendid püügipiirkonnas IV ja rajoonides IIa (EÜ veed), VIa, VIIa ja VIId; |
| --- | --- |

b)

punktis 4.a.ii kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas ja 4.a.iii kirjeldatud püügivahendid püügipiirkonnas IV ja rajoonides IIa (EÜ veed), VIa, VIIa ja VIId;

| c) | punktis 4.a.iii kirjeldatud püügivahendid Skagerraki ja Kattegati püügipiirkondades, punktis 4.a.iv ja 4.a.v kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas; |
| --- | --- |

c)

punktis 4.a.iii kirjeldatud püügivahendid Skagerraki ja Kattegati püügipiirkondades, punktis 4.a.iv ja 4.a.v kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas;

| d) | punktides 4.b.i, 4.b.ii, 4.b.iii ja 4.b.iv kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas; |
| --- | --- |

d)

punktides 4.b.i, 4.b.ii, 4.b.iii ja 4.b.iv kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas;

| e) | punktides 4.c.i, 4.c.ii ja 4.c.iii kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas; |
| --- | --- |

e)

punktides 4.c.i, 4.c.ii ja 4.c.iii kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas;

| f) | punktis 4.d kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas; |
| --- | --- |

f)

punktis 4.d kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas;

| g) | punktis 4.e kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas. |
| --- | --- |

g)

punktis 4.e kirjeldatud püügivahendid mis tahes piirkonnas.

| 14.4. | Punktis 14.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel tegutsevad sama loovutusrühma piires. Liikmesriik võib lubada päevi üle kanda, kui kalalaevatunnistusega doonorlaev on tegevuse ajutiselt peatanud, saamata riigiabi. |
| --- | --- |

14.4.

Punktis 14.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel tegutsevad sama loovutusrühma piires. Liikmesriik võib lubada päevi üle kanda, kui kalalaevatunnistusega doonorlaev on tegevuse ajutiselt peatanud, saamata riigiabi.

| 14.5. | Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punktides 8.1 ja 17 sätestatud tingimustel antud lisapäevi. |
| --- | --- |

14.5.

Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punktides 8.1 ja 17 sätestatud tingimustel antud lisapäevi.

| 14.6. | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral teavet toimunud ülekandmiste kohta. |
| --- | --- |

14.6.

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral teavet toimunud ülekandmiste kohta.

15.   Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Erinevad liikmesriigid võivad lubada püügipiirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja sama püügipiirkonna piires punktides 6.1, 6.2, 7 ja 14 sätestatud tingimustel. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekantavate päevade arvu ning sellele vastava püügikoormuse ja kvoodid.

PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE

16.   Püügivahenditest teatamine

Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 2 määratletud piirkondades ühegi punktis 4 nimetatud püügivahendiga.

17.   Mitut liiki püügivahendite kasutamine

| 17.1. | Ühe püügiperioodi kestel võib laev kasutada püügivahendeid, mis kuuluvad mitmesse punktis 4 määratletud rühma. |
| --- | --- |

17.1.

Ühe püügiperioodi kestel võib laev kasutada püügivahendeid, mis kuuluvad mitmesse punktis 4 määratletud rühma.

| 17.2 | Kui laeva kapten või kapteni esindaja teatab mitme punktis 4 määratletud püügivahendirühma kasutamisest, ei tohi eeloleva püügiperioodi kestel kasutatavate päevade koguarv olla suurem kui aritmeetiline keskmine päevade arvust, mis laeval on õigus kasutada erinevate püügivahendite puhul, ümardatuna lähima täispäevani. Laev ei tohi ühtegi asjaomastest püügivahenditest kasutada rohkem päevi, kui selle püügivahendi puhul on I tabelis asjaomase piirkonna jaoks ette nähtud. |
| --- | --- |

17.2

Kui laeva kapten või kapteni esindaja teatab mitme punktis 4 määratletud püügivahendirühma kasutamisest, ei tohi eeloleva püügiperioodi kestel kasutatavate päevade koguarv olla suurem kui aritmeetiline keskmine päevade arvust, mis laeval on õigus kasutada erinevate püügivahendite puhul, ümardatuna lähima täispäevani. Laev ei tohi ühtegi asjaomastest püügivahenditest kasutada rohkem päevi, kui selle püügivahendi puhul on I tabelis asjaomase piirkonna jaoks ette nähtud.

| 17.3. | Võimalus kasutada mitut püügivahendit antakse ainult juhul, kui täidetakse järgmisi täiendavaid järelevalvenõudeid:






  a) | ühe püügiretke ajal võib laev pardal hoida või kasutada ainult ühte punktis 4 nimetatud püügivahendit, välja arvatud punktis 19.2 sätestatud juhul; |
| --- | --- | --- |

17.3.

Võimalus kasutada mitut püügivahendit antakse ainult juhul, kui täidetakse järgmisi täiendavaid järelevalvenõudeid:

a)

ühe püügiretke ajal võib laev pardal hoida või kasutada ainult ühte punktis 4 nimetatud püügivahendit, välja arvatud punktis 19.2 sätestatud juhul;

| b) | enne püügiretke edastab laeva kapten või tema esindaja pädevatele asutustele eelteate pardal hoitavate või kasutatavate püügivahendite liigi kohta, välja arvatud juhul, kui püügivahendite liik on sama, millest teatati eelmise püügiretke puhul. |
| --- | --- |

b)

enne püügiretke edastab laeva kapten või tema esindaja pädevatele asutustele eelteate pardal hoitavate või kasutatavate püügivahendite liigi kohta, välja arvatud juhul, kui püügivahendite liik on sama, millest teatati eelmise püügiretke puhul.

| 17.4. | Pädevad asutused kohustuvad teostama kontrolli ja järelevalvet merel ja sadamas, et kontrollida eespool nimetatud kahe nõude täitmist. Iga laev, mille suhtes tehakse kindlaks, et see ei täida kõnealuseid nõudeid, kaotab kohe kahte liiki püügivahendite kasutamise õiguse. |
| --- | --- |

17.4.

Pädevad asutused kohustuvad teostama kontrolli ja järelevalvet merel ja sadamas, et kontrollida eespool nimetatud kahe nõude täitmist. Iga laev, mille suhtes tehakse kindlaks, et see ei täida kõnealuseid nõudeid, kaotab kohe kahte liiki püügivahendite kasutamise õiguse.

18.   Kindlaksmääratud ja kindlaksmääramata püügivahendite koos kasutamine

Laeva, mis soovib kasutada üht või mitut punktis 4 nimetatud püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu punktis 4 nimetamata püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei tohi kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel takistada. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva pardal punktis 4 nimetatud püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks ja nad peavad omama selleks vastavat varustust.

19.   Mitme kindlaksmääratud püügivahendi pardal hoidmise keeld

| 19.1. | Punktis 2 määratletud piirkonnas viibiv laev, mille pardal on ühte punktis 4 nimetatud rühma kuuluv püügivahend, ei tohi samal ajal pardal hoida ühtegi teise punktis 4 nimetatud rühma kuuluvat püügivahendit. |
| --- | --- |

19.1.

Punktis 2 määratletud piirkonnas viibiv laev, mille pardal on ühte punktis 4 nimetatud rühma kuuluv püügivahend, ei tohi samal ajal pardal hoida ühtegi teise punktis 4 nimetatud rühma kuuluvat püügivahendit.

| 19.2. | Erandina punktist 19.1 võib punktis 2 osutatud piirkonnas hoida laeva pardal erinevatesse rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid, kui selliste püügivahendirühmade kohta on eraldatud täpselt sama arv päevi. |
| --- | --- |

19.2.

Erandina punktist 19.1 võib punktis 2 osutatud piirkonnas hoida laeva pardal erinevatesse rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid, kui selliste püügivahendirühmade kohta on eraldatud täpselt sama arv päevi.

MUU TEGEVUS JA TRANSIIT

20.   Muu tegevus kui kalastamine

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 8 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügilitsentsist kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

21.   Transiit

Laeval lubatakse piirkonnast läbi sõita, kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

LAEVASEIRESÜSTEEMIDEGA SEOTUD KOHUSTUSED

22.   Andmete salvestamine

Liikmesriigid tagavad järgmiste komisjoni määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaste andmete salvestamise elektroonilisel kujul:

| a) | sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; |
| --- | --- |

a)

sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

| b) | iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. |
| --- | --- |

b)

iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.

23.   Ristkontroll

Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Ristkontrollid registreeritakse ja tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.

ARUANDEKOHUSTUSED

24.   Andmete kogumine

Sadamast äraoldud ja käesolevas lisas sätestatud piirkondades viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel koguvad liikmesriigid iga kvartali andmeid veetavate püüniste, passiivpüüniste ja põhjaõngejadadega seotud kogu püügikoormuse kohta punktis 2 määratletud piirkondades ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas nimetatud piirkondades.

25.   Andmete edastamine

Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 24 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab.

II tabel

Aruandevorm

| Riik | CFR | Pardatähis | Püügipiirkond | Püügi-perioodi kestus | Määratletud püügi-vahenditüüp/tüübid | Kohaldatavad eritingimused | Nimetatud püügi-vahendi kasutamiseks ettenähtud päevad | Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügi-vahendit | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |

Riik

CFR

Pardatähis

Püügipiirkond

Püügi-perioodi kestus

Määratletud püügi-vahenditüüp/tüübid

Kohaldatavad eritingimused

Nimetatud püügi-vahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügi-vahendit

Ülekantud päevad

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

III tabel

Andmevorm

| Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- |
| 1) | Riik |

Rubriik

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Määratlus ja märkused

1)

Riik

3

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud. Alati aruandev riik.

| 2) | CFR |
| --- | --- |

2)

CFR

12

(Ühenduse laevastikuregistri number).

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

| 3) | Pardatähis |
| --- | --- |

3)

Pardatähis

14

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

| 4) | Piirkond |
| --- | --- |

4)

Piirkond

1

Märkida, kas laev on kalastanud käesoleva lisa punkti 2.1 alapunktides a, b, c või d määratletud piirkonnas.

| 5) | Püügiperioodi kestus |
| --- | --- |

5)

Püügiperioodi kestus

3

Asjaomasele laevale igal püügiperioodil eraldatud päevade arv. Erinevad püügiperioodid, mille jooksul teatati ühe ja sama püügivahendite rühma või rühmade kombinatsiooni kasutamisest, võidakse kokku arvestada.

| 6) | Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid |
| --- | --- |

6)

Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid

5

Loetelu käesoleva lisa punktis 4 nimetatud püügivahenditest, nt a.i, e

| 7) | Kohaldatavad eritingimused |
| --- | --- |

7)

Kohaldatavad eritingimused

1

Märkida, milliseid punkti 8.1 alapunktides a-k osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse).

| 8) | Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad |
| --- | --- |

8)

Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

3

Päevade arv, mille jooksul laeval on käesoleva lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid ja teavitatud püügiperioodi pikkus.

| 9) | Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit |
| --- | --- |

9)

Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit

3

Päevade arv, mil laev tegelikult viibis käesolevas lisas määratletud piirkonnas .

| 10) | Ülekantud päevad |
| --- | --- |

10)

Ülekantud päevad

3

Ülekantud päevade korral näidata “- ülekantud päevade arv” ja saadud päevade puhul näidata “+ ülekantud päevade arv”

---

(1)  EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10 Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 485/2005 (EÜT L 81, 30.3.2005, lk 1).

(2)  Kasutatakse ainult punktides 4 ja 8 sätestatud nimetusi.

(3)  Piirangute puhul kohaldatakse määrust (EÜ) nr 850/98.

IIA lisa 1. liide

| 1. | Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal.

| 2. | Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid. |
| --- | --- |

2.

Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid.

| 3. | Selektiivaken |
| --- | --- |

3.

Selektiivaken

| 3.1. | Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis ja katab sellest pool. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujuliste võrgusilma. Aken lõpeb kuni kuus meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta. |
| --- | --- |

3.1.

Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis ja katab sellest pool. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujuliste võrgusilma. Aken lõpeb kuni kuus meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta.

| 3.2. | Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 120 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega. |
| --- | --- |

3.2.

Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 120 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega.

| 3.3. | Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega. |
| --- | --- |

3.3.

Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

IIA lisa 2. liide

| 1. | Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal.

| 2. | Kõnealuse püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud võre Norra salehomaari eraldamiseks tursast, või muu samalaadsete selektiivsete omadustega vahend. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid. |
| --- | --- |

2.

Kõnealuse püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud võre Norra salehomaari eraldamiseks tursast, või muu samalaadsete selektiivsete omadustega vahend. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid.

| 3. | Võre |
| --- | --- |

3.

Võre

| 3.1. | Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil. |
| --- | --- |

3.1.

Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil.

| 3.2. | Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole tõusvana, mis tahes kohta noodapära algusest kuni 10 meetri kauguseni võrgupikenduses. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge. |
| --- | --- |

3.2.

Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole tõusvana, mis tahes kohta noodapära algusest kuni 10 meetri kauguseni võrgupikenduses. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge.

| 3.3. | Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääs kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva kolmnurgakujulise väljalõikena. |
| --- | --- |

3.3.

Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääs kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva kolmnurgakujulise väljalõikena.

| 3.4. | Võre ette on lubatud kinnitada lehter, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri vähim silmasuurus on võrdne noodapära vähima silmasuurusega. Lehtri vähim vertikaalne läbimõõt võre ees on 30 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega. |
| --- | --- |

3.4.

Võre ette on lubatud kinnitada lehter, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri vähim silmasuurus on võrdne noodapära vähima silmasuurusega. Lehtri vähim vertikaalne läbimõõt võre ees on 30 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.

| 4. | Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügiloaga laevade pardal hoitavast saagist moodustab tursk kuni 5 % ja Norra salehomaar vähemalt 70 %. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügiloaga laevade pardal hoitavast saagist moodustab tursk kuni 5 % ja Norra salehomaar vähemalt 70 %.

IIA lisa 3. liide

| 1. | Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal.

| 2. | Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid. |
| --- | --- |

2.

Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid.

| 3. | Selektiivaken |
| --- | --- |

3.

Selektiivaken

| 3.1. | Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujuliste võrgusilma. Aken lõpeb kuni 6 meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta. |
| --- | --- |

3.1.

Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujuliste võrgusilma. Aken lõpeb kuni 6 meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta.

| 3.2. | Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 140 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega. |
| --- | --- |

3.2.

Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 140 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega.

| 3.3. | Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega. |
| --- | --- |

3.3.

Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

IIB LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE UUSMEREMAA MERLUUSI JA MEREVÄHIVARUDE TAASTAMISEGA

1.   Reguleerimisala

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3 kirjeldatud veetavat või passiivpüünist ning viibivad rajoonides VIIIc ja IXa, välja arvatud Cádizi lahes. Käesoleva lisa tähenduses tähendab aasta 2006 ajavahemikku 1. veebruar 2006 -31. jaanuar 2007.

2.   Püügipiirkonnas viibimise päevade määratlus

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune ajavahemik, mille kestel laev on kogu aeg punktis 2 määratletud piirkonnas ega ole sadamas. Aeg, millest alates hakatakse 24 tunni pikkust ajavahemikku mõõtma, jäetakse selle liikmesriigi otsustada, kelle lipu all asjaomane laev sõidab.

3.   Püügivahendite määratlus

Käesolevas lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust.

| a) | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on järgmine:






  i) | vähemalt 32 mm ja alla 55 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on järgmine:

i)

vähemalt 32 mm ja alla 55 mm;

| ii) | vähemalt 55 mm. |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 55 mm.

| b) | Nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on järgmine:






  i) | vähemalt 60 mm ja alla 80 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

Nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on järgmine:

i)

vähemalt 60 mm ja alla 80 mm;

| ii) | vähemalt 80 mm. |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 80 mm.

| c) | Põhjaõngejadad. |
| --- | --- |

c)

Põhjaõngejadad.

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE

4.   Liikmesriikide kohustused

Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest, ei viibi püügipiirkonnas rohkem kui punktis 7 sätestatud arvu päevi.

5.   Püügikoormuse tase

| 5.1. | Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003 või 2004 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.
  Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 3 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 3 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne. |
| --- | --- |

5.1.

Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003 või 2004 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.

Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 3 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 3 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

| 5.2. | Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2005 artikliga 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 13. |
| --- | --- |

5.2.

Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2005 artikliga 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 13.

6.   Püügikoormuse arvutamine

Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.

KALALAEVADELE MÄÄRATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

7.   Püügipäevade maksimaalne arv

| 7.1. | Et määrata kindlaks maksimaalne päevade arv, mille jooksul kalalaev võib viibida piirkonnas, kohaldatakse järgmisi eritingimusi.






  a) | Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. |
| --- | --- | --- |

7.1.

Et määrata kindlaks maksimaalne päevade arv, mille jooksul kalalaev võib viibida piirkonnas, kohaldatakse järgmisi eritingimusi.

a)

Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

| b) | või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. |
| --- | --- |

b)

või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad mutatis mutandis eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

| 7.2. | Maksimaalne arv päevi aastas, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis. |
| --- | --- |

7.2.

Maksimaalne arv päevi aastas, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

8.   Püügiperioodid

| 8.1. | Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks. |
| --- | --- |

8.1.

Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

| 8.2. | Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. |
| --- | --- |

8.2.

Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

| 8.3. | Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügilitsentsist kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki. |
| --- | --- |

8.3.

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügilitsentsist kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

9.   Lisapäevade määramine kalapüügi alalise lõpetamise alusel

| 9.1. | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele lisaarvu päevi, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud püügivahendeid kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel pärast 1. jaanuari 2004 toimunud püügitegevuse alalise lõpetamise alusel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnast lõplikult mujale viidud. Lisapäevade arv, mis laevadele konkreetse püügivahendite liigi kohta määratakse, on võrdeline kõnealuseid püügivahendeid kasutanud, püügitegevuse lõpetanud laevade 2003. aasta kilovatt-päevades mõõdetud püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta vastava püügikoormuse suhtega. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on vastavalt punktile 5.2 asendatud. |
| --- | --- |

9.1.

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele lisaarvu päevi, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud püügivahendeid kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel pärast 1. jaanuari 2004 toimunud püügitegevuse alalise lõpetamise alusel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnast lõplikult mujale viidud. Lisapäevade arv, mis laevadele konkreetse püügivahendite liigi kohta määratakse, on võrdeline kõnealuseid püügivahendeid kasutanud, püügitegevuse lõpetanud laevade 2003. aasta kilovatt-päevades mõõdetud püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta vastava püügikoormuse suhtega. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on vastavalt punktile 5.2 asendatud.

| 9.2. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 9.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise andmeid sisaldavate aruannetega. |
| --- | --- |

9.2.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 9.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise andmeid sisaldavate aruannetega.

| 9.3. | Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.2 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

9.3.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.2 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

10.   Lisapäevade määramine vaatlemise tõhustamiseks

| 10.1. | Komisjon võib 2006. aastal eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4 nimetatud püügivahendeid, teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemisprogrammi alusel. Selline programm keskendub eelkõige vette tagasi lastud kalade hulgale ja püügi koostisele. |
| --- | --- |

10.1.

Komisjon võib 2006. aastal eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4 nimetatud püügivahendeid, teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemisprogrammi alusel. Selline programm keskendub eelkõige vette tagasi lastud kalade hulgale ja püügi koostisele.

| 10.2. | Punktis 10.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad oma tõhustatud vaatlemisprogrammi kirjelduse. |
| --- | --- |

10.2.

Punktis 10.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad oma tõhustatud vaatlemisprogrammi kirjelduse.

| 10.3. | Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta punkti 8.2 kohast liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

10.3.

Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta punkti 8.2 kohast liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

11.   Tavalisest päevade arvust erandite lubamise tingimused

| 11.1. | Kui laevale on määratud lisapäevad seoses punkti 7.1 alapunktides a ja b nimetatud eritingimuste täitmisega, ei tohi laev 2006. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal). |
| --- | --- |

11.1.

Kui laevale on määratud lisapäevad seoses punkti 7.1 alapunktides a ja b nimetatud eritingimuste täitmisega, ei tohi laev 2006. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal).

| 11.2. | Laev ei tohi merel viibides laadida kala ümber teisele laevale. |
| --- | --- |

11.2.

Laev ei tohi merel viibides laadida kala ümber teisele laevale.

| 11.3. | Kui laev ei täida mõlemat tingimust, kaotab ta kohe lisapäevade kasutamise õiguse. |
| --- | --- |

11.3.

Kui laev ei täida mõlemat tingimust, kaotab ta kohe lisapäevade kasutamise õiguse.

I tabel. Laeva püügipiirkonnas viibimise maksimaalne päevade arv püügivahendite kaupa aasta kohta

| Püügivahendite rühm Punkt 3 | Eritingimus Punkt 7 | Nimetus (1) | Püügipäevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.a.i | | iPõhjatraalid, mille võrgusilma suurus on 30 ≤ ja < 55 mm | 240 |
| 3.a.ii | | Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 55 mm | 240 |
| 3.b.i | | Nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on 60 ≤ ja <80 mm | 240 |
| 3.c | | Põhjaõngejadad | 240 |
| 3.a.i | 7.1(a) ja 7.1(b) | Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on 30 ≤ ja < 55 mm | piiranguta |
| 3.a.ii | 7.1(a) ja 7.1(b) | Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 55 mm | piiranguta |
| 3.b.i | 7.1(a) | Nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on 60 ≤ ja <80 mm | piiranguta |
| 3.c | 7.1(a) | Põhjaõngejadad | piiranguta |

Püügivahendite rühm Punkt 3

Eritingimus Punkt 7

Nimetus (1)

Püügipäevade maksimaalne arv

3.a.i

iPõhjatraalid, mille võrgusilma suurus on 30 ≤ ja < 55 mm

240

3.a.ii

Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 55 mm

240

3.b.i

Nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on 60 ≤ ja <80 mm

240

3.c

Põhjaõngejadad

240

3.a.i

7.1(a) ja 7.1(b)

Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on 30 ≤ ja < 55 mm

piiranguta

3.a.ii

7.1(a) ja 7.1(b)

Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 55 mm

piiranguta

3.b.i

7.1(a)

Nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on 60 ≤ ja <80 mm

piiranguta

3.c

7.1(a)

Põhjaõngejadad

piiranguta

MÄÄRATUD PÜÜGIKOORMUSE JA PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE VAHETAMINE

12.   Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

| 12.1. | Liikmesriik võib punkti 5 kohaselt anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva poolt ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsusega või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

12.1.

Liikmesriik võib punkti 5 kohaselt anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva poolt ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsusega või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| 12.2. | Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarv, mis kantakse üle punkti 12.1 kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule aastatel 2001, 2002, 2003 ja 2004 piirkonnas kasutatud keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides. |
| --- | --- |

12.2.

Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarv, mis kantakse üle punkti 12.1 kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule aastatel 2001, 2002, 2003 ja 2004 piirkonnas kasutatud keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides.

| 12.3. | Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad sama rühma püügivahendeid. |
| --- | --- |

12.3.

Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad sama rühma püügivahendeid.

| 12.4. | Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punkti 3 kohaselt antud lisapäevi. |
| --- | --- |

12.4.

Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punkti 3 kohaselt antud lisapäevi.

| 12.5. | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande toimunud ülekandmiste kohta. |
| --- | --- |

12.5.

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande toimunud ülekandmiste kohta.

13.   Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada punktis 1 nimetatud püügipiirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja püügipiirkonna piires punktides 5.1, 5.2, 6 ja 12 sätestatud tingimustel. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist päevade arvu, mille ülekandmises nad on kokku leppinud, ning asjaomase püügikoormuse ja kvoodi.

PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE

14.   Püügivahenditest teatamine

| 14.1. | Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev piirkonnas kalastada ühegi punktis 3 nimetatud püügivahendiga. |
| --- | --- |

14.1.

Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev piirkonnas kalastada ühegi punktis 3 nimetatud püügivahendiga.

| 14.2. | Punkti 14.1 ei kohaldata kalalaevade suhtes, millel liikmesriik on lubanud kasutada ainult ühte liiki punktis 3 määratletud püügivahendeid. |
| --- | --- |

14.2.

Punkti 14.1 ei kohaldata kalalaevade suhtes, millel liikmesriik on lubanud kasutada ainult ühte liiki punktis 3 määratletud püügivahendeid.

15.   Kindlaksmääratud ja kindlaksmääramata püügivahendite koos kasutamine

Laeva, mis soovib kasutada üht või mitut punktis 3 nimetatud püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu punktis 3 nimetamata püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei tohi kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel takistada. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva pardal punktis 3 nimetatud püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks ja nad peavad omama selleks vastavat varustust.

16.   Transiit

Laeval, lubatakse piirkonnast läbi sõita, kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE

17.   Andmete salvestamine

Liikmesriigid tagavad järgmiste komisjoni määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaste andmete salvestamise elektroonilisel kujul:

| a) | sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; |
| --- | --- |

a)

sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

| b) | iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. |
| --- | --- |

b)

iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.

18.   Ristkontroll

Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Ristkontrollid registreeritakse ja tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.

ARUANDEKOHUSTUSED

19.   Andmete kogumine

Käesolevas lisas sätestatud piirkonnas viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel koguvad liikmesriigid iga kvartali andmeid veetavate püüniste, passiivpüüniste ja õngejadadega seotud kogu püügikoormuse kohta punktis 1 määratletud piirkonnas ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas käsitletud piirkonnas.

20.   Andmete edastamine

Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 19 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab.

II tabel Aruandevorm

| Riik | CFR | Pardatähis | Püügiperioodi kestus | Määratletud püügivahenditüüp / tüübid | Kohaldatavad eritingimused | Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad | Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) |

Riik

CFR

Pardatähis

Püügiperioodi kestus

Määratletud püügivahenditüüp / tüübid

Kohaldatavad eritingimused

Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit

Ülekantud päevad

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

III tabel Andmevorm

| Rubriik | Maksimaalne tähtede /numbrite arv | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- |
| (1) Riik | 3 | Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.Alati aruandev riik. |
| (2) CFR | 12 | (Ühenduse laevastikuregistri number).Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada. |
| (3) Pardatähis | 14 | Under Commission Regulation (EEC) No 1381/87Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87. |
| (4) Püügiperioodi kestus | 3 | Asjaomasele laevale igal püügiperioodil eraldatud päevade arv. Erinevad püügiperioodid, mille jooksul teatati ühe ja sama püügivahendite rühma või rühmade kombinatsiooni kasutamisest, võidakse kokku arvestada. |
| (5) Määratletud püügivahendi tüüp / tüübid | 5 | Loetelu käesoleva lisa punktis 3 nimetatud püügivahenditest, nt a.i, a.ii, b.i, b.ii või c. |
| 6) Kohaldatavad eritingimused | 1 | Märkida, milliseid punkti 7.1 alapunktides a ja/või b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse). |
| 7) Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad | 3 | Päevade arv, mille jooksul laeval on käesoleva lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid ja teavitatud püügiperioodi pikkus. |
| 8) Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit | 3 | Päevade arv, mil laev tegelikult viibis käesolevas lisas määratletud piirkonnas. |
| 9) Ülekantud päevad | 3 | Ülekantud päevade korral näidataindicate‘- ülekantud päevade arv’ ja saadud päevade puhul näidata ‘+ ülekantud päevade arv.’ |

Rubriik

Maksimaalne tähtede /numbrite arv

Määratlus ja märkused

(1) Riik

3

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.Alati aruandev riik.

(2) CFR

12

(Ühenduse laevastikuregistri number).Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

(3) Pardatähis

14

Under Commission Regulation (EEC) No 1381/87Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

(4) Püügiperioodi kestus

3

Asjaomasele laevale igal püügiperioodil eraldatud päevade arv. Erinevad püügiperioodid, mille jooksul teatati ühe ja sama püügivahendite rühma või rühmade kombinatsiooni kasutamisest, võidakse kokku arvestada.

(5) Määratletud püügivahendi tüüp / tüübid

5

Loetelu käesoleva lisa punktis 3 nimetatud püügivahenditest, nt a.i, a.ii, b.i, b.ii või c.

6) Kohaldatavad eritingimused

1

Märkida, milliseid punkti 7.1 alapunktides a ja/või b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse).

7) Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

3

Päevade arv, mille jooksul laeval on käesoleva lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid ja teavitatud püügiperioodi pikkus.

8) Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit

3

Päevade arv, mil laev tegelikult viibis käesolevas lisas määratletud piirkonnas.

9) Ülekantud päevad

3

Ülekantud päevade korral näidataindicate‘- ülekantud päevade arv’ ja saadud päevade puhul näidata ‘+ ülekantud päevade arv.’

---

(1)  Kasutatakse ainult punktides 3 ja 7 sätestatud nimetusi.

IIC LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES LA MANCHE'I LÄÄNEOSA MERIKEELEVARUDE TAASTAMISEGA

1.   Reguleerimisala

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3 kirjeldatud püügivahendit ning viibivad rajoonis VIIe. Käesoleva lisa tähenduses tähendab aasta 2006 ajavahemikku 1. veebruar 2006 - 31. jaanuar 2007.

Üle 120 mm suuruse võrgusilmaga passiivpüünistega kalastavad laevad, mille merikeele püük aastal 2004 oli alla 300 kg, vabastatakse käesoleva lisa sätetest tingimusel et:

| a) | selliste laevadega püütakse alla 300 kg aastal 2006 ja |
| --- | --- |

a)

selliste laevadega püütakse alla 300 kg aastal 2006 ja

| b) | kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 31. juuliks 2006 ja 31. jaanuariks 2007 aruande selliste laevade merikeelepüügi kohta aastal 2006. |
| --- | --- |

b)

kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 31. juuliks 2006 ja 31. jaanuariks 2007 aruande selliste laevade merikeelepüügi kohta aastal 2006.

2.   Püügipiirkonnas viibimise päevade määratlus

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune ajavahemik, mille kestel laev on kogu aeg punktis 1 määratletud piirkonnas ega ole sadamas. Aeg, millest alates hakatakse 24 tunni pikkust ajavahemikku mõõtma, jäetakse selle liikmesriigi otsustada, kelle lipu all asjaomane laev sõidab.

3.   Püügivahendite määratlus

Käesolevas lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust.

| a) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm. |
| --- | --- |

a)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm.

| b) | Passiivpüünised, sealhulgas abarad ja nakkevõrgud, mille silmasuurus on alla 220 mm. |
| --- | --- |

b)

Passiivpüünised, sealhulgas abarad ja nakkevõrgud, mille silmasuurus on alla 220 mm.

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE

4.   Liikmesriikide kohustused

Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest, ei viibi püügipiirkonnas rohkem kui punktis 7 sätestatud arvu päevi.

5.   Püügikoormuse tase

| 5.1. | Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004 või 2005 kõnealuses piirkonnas kalastanudkalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.
  Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 3 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 3 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne. |
| --- | --- |

5.1.

Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004 või 2005 kõnealuses piirkonnas kalastanudkalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.

Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 3 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 3 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

| 5.2. | Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 12. |
| --- | --- |

5.2.

Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 12.

6.   Püügikoormuse arvutamine

Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.

KALALAEVADELE MÄÄRATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

7.   Püügipäevade maksimaalne arv

| 7.1. | Et määrata kindlaks maksimaalne päevade arv, mille jooksul kalalaev võib viibida piirkonnas, kohaldatakse vastavalt I tabelile järgmisi eritingimusi:






  a) | punktis 3 kirjeldatud püügivahendeid võib laeva pardal üksnes hoida, või kasutatakse punkti 3 alapunktis b määratletud püügivahendeid; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Et määrata kindlaks maksimaalne päevade arv, mille jooksul kalalaev võib viibida piirkonnas, kohaldatakse vastavalt I tabelile järgmisi eritingimusi:

a)

punktis 3 kirjeldatud püügivahendeid võib laeva pardal üksnes hoida, või kasutatakse punkti 3 alapunktis b määratletud püügivahendeid;

| b) | asjaomase laeva poolt lossitud merikeele üldkogus 2004. aastal peab olema alla 300 kg vastavalt ühenduse püügipäeviku andmetele. |
| --- | --- |

b)

asjaomase laeva poolt lossitud merikeele üldkogus 2004. aastal peab olema alla 300 kg vastavalt ühenduse püügipäeviku andmetele.

| 7.2. | Maksimaalne arv päevi aastas, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis. |
| --- | --- |

7.2.

Maksimaalne arv päevi aastas, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

| 7.3. | Päevade arv, mille jooksul laev viibib kogu käesolevas lisas ja IIA lisas käsitletud piirkonnas, ei ületa käesoleva lisa I tabelis esitatud päevade arvu. Siiski peab päevad arv, mil laev viibib IIA lisas käsitletud piirkondades, vastama maksimaalsele päevade arvule, mis on määratud kindlaks kooskõlas IIA lisaga. |
| --- | --- |

7.3.

Päevade arv, mille jooksul laev viibib kogu käesolevas lisas ja IIA lisas käsitletud piirkonnas, ei ületa käesoleva lisa I tabelis esitatud päevade arvu. Siiski peab päevad arv, mil laev viibib IIA lisas käsitletud piirkondades, vastama maksimaalsele päevade arvule, mis on määratud kindlaks kooskõlas IIA lisaga.

8.   Püügiperioodid

| 8.1. | Liikmesriigid võivad jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks. |
| --- | --- |

8.1.

Liikmesriigid võivad jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

| 8.2. | Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määravad kindlaks liikmesriigid. |
| --- | --- |

8.2.

Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määravad kindlaks liikmesriigid.

| 8.3. | Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse püügivahendeid, mille puhul püügipäevade arv ei ole kindlaks määratud. |
| --- | --- |

8.3.

Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse püügivahendeid, mille puhul püügipäevade arv ei ole kindlaks määratud.

9.   Lisapäevade määramine kalapüügi alalise lõpetamise alusel

| 9.1. | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele lisaarvu päevi, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud püügivahendeid, kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel pärast 1. jaanuari 2004 toimunud püügitegevuse alalise lõpetamise alusel. Lisapäevade arv, mis laevadele konkreetse püügivahendite liigi kohta määratakse, on võrdeline kõnealuseid püügivahendeid kasutanud, püügitegevuse lõpetanud laevade 2003. aasta kilovatt-päevades mõõdetud püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta vastava püügikoormuse suhtega. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on vastavalt punktile 5.2 asendatud. |
| --- | --- |

9.1.

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele lisaarvu päevi, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud püügivahendeid, kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel pärast 1. jaanuari 2004 toimunud püügitegevuse alalise lõpetamise alusel. Lisapäevade arv, mis laevadele konkreetse püügivahendite liigi kohta määratakse, on võrdeline kõnealuseid püügivahendeid kasutanud, püügitegevuse lõpetanud laevade 2003. aasta kilovatt-päevades mõõdetud püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta vastava püügikoormuse suhtega. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on vastavalt punktile 5.2 asendatud.

| 9.2. | Liikmesriigid, kes soovivad selliseid lisapäevi kasutada, esitavad komisjonile taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise üksikasjalike aruannetega. |
| --- | --- |

9.2.

Liikmesriigid, kes soovivad selliseid lisapäevi kasutada, esitavad komisjonile taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise üksikasjalike aruannetega.

| 9.3. | Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.1 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

9.3.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.1 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

10.   Lisapäevade määramine vaatlemise tõhustamiseks

| 10.1. | Komisjon võib 2006. aastal eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4 nimetatud püügivahendeid, teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemisprogrammi alusel. Selline programm keskendub eelkõige vette tagasi lastud kalade hulgale ja püügi koostisele. |
| --- | --- |

10.1.

Komisjon võib 2006. aastal eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4 nimetatud püügivahendeid, teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemisprogrammi alusel. Selline programm keskendub eelkõige vette tagasi lastud kalade hulgale ja püügi koostisele.

| 10.2. | Punktis 10.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad oma tõhustatud vaatlemisprogrammi kirjelduse. |
| --- | --- |

10.2.

Punktis 10.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad oma tõhustatud vaatlemisprogrammi kirjelduse.

| 10.3. | Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta punktis 8.2 asjakohasele liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

10.3.

Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta punktis 8.2 asjakohasele liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

11.   Tavalisest päevade arvust erandite lubamise tingimused

| 11.1. | Kui laevale on määratud lisapäevad seoses punktis 7.1 nimetatud eritingimuste täitmisega, ei tohi laev lossida üle 300 kg merikeelt (eluskaal). |
| --- | --- |

11.1.

Kui laevale on määratud lisapäevad seoses punktis 7.1 nimetatud eritingimuste täitmisega, ei tohi laev lossida üle 300 kg merikeelt (eluskaal).

| 11.2. | Laev ei tohi merel viibides laadida kala ümber teisele laevale. |
| --- | --- |

11.2.

Laev ei tohi merel viibides laadida kala ümber teisele laevale.

| 11.3. | Kui laev ei täida mõlemat tingimust, kaotab ta kohe lisapäevade kasutamise õiguse.. |
| --- | --- |

11.3.

Kui laev ei täida mõlemat tingimust, kaotab ta kohe lisapäevade kasutamise õiguse..

I tabel Laeva püügipiirkonnas viibimise maksimaalne päevade arv püügivahendite kaupa aasta kohta

| Püügivahendite rühm Punkt 3 | Eritingimus Punkt 7 | Nimetus (1) | La Manche'i lääneosa |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.a | | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm | 216 |
| 3.b | | Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on alla 220 mm | 216 |
| 3.b. | 7.1 | Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm;
  alla 300 kg merikeelt aasta kohta | piiranguta |

Püügivahendite rühm Punkt 3

Eritingimus Punkt 7

Nimetus (1)

La Manche'i lääneosa

3.a

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm

216

3.b

Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on alla 220 mm

216

3.b.

7.1

Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm;

alla 300 kg merikeelt aasta kohta

piiranguta

MÄÄRATUD PÜÜGIKOORMUSE JA PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE VAHETAMINE

12.   Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

| 12.1. | Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvatele kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise päevad üle teistele sama liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, mis võivad neid kasutada samas piirkonnas, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsus (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva poolt ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsusega või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

12.1.

Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvatele kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise päevad üle teistele sama liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, mis võivad neid kasutada samas piirkonnas, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsus (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva poolt ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsusega või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| 12.2. | Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarv, mis kantakse üle punkti 12.1 kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule aastatel 2001, 2002, 2003 ja 2004 piirkonnas kasutatud keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides. |
| --- | --- |

12.2.

Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarv, mis kantakse üle punkti 12.1 kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule aastatel 2001, 2002, 2003 ja 2004 piirkonnas kasutatud keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides.

| 12.3. | Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 3 sätestatud rühma kuuluvaid püügivahendeid. |
| --- | --- |

12.3.

Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 3 sätestatud rühma kuuluvaid püügivahendeid.

| 12.4. | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande toimunud ülekandmiste kohta. |
| --- | --- |

12.4.

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande toimunud ülekandmiste kohta.

13.   Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada püügipiirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja püügipiirkonna piires punktides 5.1, 5.2, 6 ja 12 sätestatud tingimustel. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist päevade arvu, mille ülekandmises nad on kokku leppinud, ning asjaomase püügikoormuse ja kvoodi.

PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE

14.   Püügivahenditest teatamine

Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 1 määratletud piirkonnas ühegi punktis 3 nimetatud püügivahendiga.

15.   Muu tegevus kui kalastamine

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügilitsentsist kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

16.   Transiit

Laeval, lubatakse piirkonnast läbi sõita kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE

17.   Püügikoormuse teated

Laevade suhtes, mille pardal on punktis 3 määratletud püügivahendid ja mis tegutsevad punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Teateedastusnõue ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega, ja laevade suhtes, mis tegutsevad vastavalt punktis 2 sätestatud päeva määratlusele.

18.   Andmete salvestamine

Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaste andmete salvestamise elektroonilisel kujul:

| a) | sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; |
| --- | --- |

a)

sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

| b) | iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. |
| --- | --- |

b)

iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.

19.   Ristkontroll

Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Ristkontrollid registreeritakse ja tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.

20.   Alternatiivsed kontrollimeetmed

Tagamaks käesoleva lisa punktis 17 nimetatud aruandekohustuse täitmist, võivad liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.

21.   Ümberlaadimist ja lossimist käsitlevad eelteated

Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovib ümber laadida mis tahes pardal hoitavad kogust või lossida kolmanda riigi sadamas või lossimiskohas, edastab lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist või kolmandas riigis toimuvat lossimist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19b nimetatud andmed.

22.   Lubatud hälve püügipäevikusse kantud koguste hindamisel

Erandina komisjoni määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 võivad laeva pardal olevad punktis 17 nimetatud kogused kilogrammides erineda püügipäevikusse kantud näitajast 8 %. Kui ühenduse õigusaktides ei ole ümberarvestuskoefitsiente sätestatud, kohaldatakse laeva lipuliikmesriigi poolt vastu võetud ümberarvestuskoefitsiente.

23.   Eraldi ladustamine

Kui laeva pardal on hoidlasse paigutatud suuremad merikeelekogused kui 50 kg, on keelatud kalalaeva pardal hoida üheski konteineris merikeelt ja muud liiki mereorganisme segamini. Ühenduse laevade kaptenid annavad liikmesriikide inspektoritele abi püügipäevikusse kantud ja pardal hoitavate merikeelekoguste vastavuse kontrollimiseks.

24.   Kaalumine

| 24.1. | Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et piirkonnas püütud merikeele kogused, mis ületavad 300 kg, kaalutakse enne müüki oksjoniruumi kaaludega. |
| --- | --- |

24.1.

Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et piirkonnas püütud merikeele kogused, mis ületavad 300 kg, kaalutakse enne müüki oksjoniruumi kaaludega.

| 24.2. | Liikmesriigi kompetentsed asutused võivad nõuda, et kõik piirkonnas püütud merikeele kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrollijate juuresolekul kaaluda. |
| --- | --- |

24.2.

Liikmesriigi kompetentsed asutused võivad nõuda, et kõik piirkonnas püütud merikeele kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrollijate juuresolekul kaaluda.

25.   Transport

Erandina nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 peab mujale kui lossimis- või importimiskohta transporditava, käesoleva määruse artiklis 7 nimetatud liikidesse kuuluva kalaga, mille kogus on suurem kui 50 kg, kaasas olema koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikega 1 ettenähtud deklaratsioonist, mis käsitleb kõnealuste liikide transporditavaid koguseid. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.

26.   Seire eriprogramm

Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c punktist 1 võivad artiklis 7 nimetatud kalavarude seire eriprogrammid kesta kauem kui kaks aastat alates nende jõustumiskuupäevast.

ARUANDEKOHUSTUSED

27.   Andmete kogumine

Käesolevas lisas sätestatud piirkonnas viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel koguvad liikmesriigid iga kvartali andmeid veetavate püüniste ja passiivpüünistega seotud kogu püügikoormuse kohta piirkonnas ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas käsitletud piirkonnas.

28.   Andmete edastamine

Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 26 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab.

II tabel Aruandevorm

| Riik | CFR | Pardatähis | Püügiperioodi kestus | Määratletud püügivahenditüüp / tüübid | Kohaldatavad eritingimused | Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad | Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) |

Riik

CFR

Pardatähis

Püügiperioodi kestus

Määratletud püügivahenditüüp / tüübid

Kohaldatavad eritingimused

Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit

Ülekantud päevad

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

III tabel Andmevorm

| Rubriik | Maksimaalne tähtede /numbrite arv | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- |
| 1) Riik | 3 | Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud. Alati aruandev riik. |
| 2) CFR | 12 | (Ühenduse laevastikuregistri number). Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada. |
| 3) Pardatähis | 14 | Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87. |
| 4) Püügiperioodi kestus | 3 | Asjaomasele laevale igal püügiperioodil eraldatud päevade arv. Erinevad püügiperioodid, mille jooksul teatati ühe ja sama püügivahendite rühma või rühmade kombinatsiooni kasutamisest, võidakse kokku arvestada |
| 5) Määratletud püügivahendi tüüp / tüübid | 5 | Loetelu käesoleva lisa punktis 4 nimetatud püügivahenditest, nt a.i, - e. |
| 6) Kohaldatavad eritingimused | 1 | Märkida, milliseid punkti 8.1 alapunktides a-k osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse). |
| 7) Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad | 3 | Päevade arv, mille jooksul laeval on käesoleva lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid ja teavitatud püügiperioodi pikkus. |
| 8) Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit | 3 | Päevade arv, mil laev tegelikult viibis käesolevas lisas määratletud piirkonnas. |
| 9) Ülekantud päevad | 3 | Ülekantud päevade korral näidata “- ülekantud päevade arv” ja saadud päevade puhul näidata “ + ülekantud päevade arv”. |

Rubriik

Maksimaalne tähtede /numbrite arv

Määratlus ja märkused

1) Riik

3

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud. Alati aruandev riik.

2) CFR

12

(Ühenduse laevastikuregistri number). Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

3) Pardatähis

14

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

4) Püügiperioodi kestus

3

Asjaomasele laevale igal püügiperioodil eraldatud päevade arv. Erinevad püügiperioodid, mille jooksul teatati ühe ja sama püügivahendite rühma või rühmade kombinatsiooni kasutamisest, võidakse kokku arvestada

5) Määratletud püügivahendi tüüp / tüübid

5

Loetelu käesoleva lisa punktis 4 nimetatud püügivahenditest, nt a.i, - e.

6) Kohaldatavad eritingimused

1

Märkida, milliseid punkti 8.1 alapunktides a-k osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse).

7) Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

3

Päevade arv, mille jooksul laeval on käesoleva lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid ja teavitatud püügiperioodi pikkus.

8) Päevade arv, mil kasutati seda tüüpi püügivahendit

3

Päevade arv, mil laev tegelikult viibis käesolevas lisas määratletud piirkonnas.

9) Ülekantud päevad

3

Ülekantud päevade korral näidata “- ülekantud päevade arv” ja saadud päevade puhul näidata “ + ülekantud päevade arv”.

---

(1)  Kasutatakse ainult punktides 3 ja 7 sätestatud nimetusi.

IID LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS TOBIAPÜÜGIL ALAPIIRKONNAS IV JA RAJOONIDES IIA JA IIIA

| 1. | Käesoleva lisa tingimusi kohaldatakse ühenduse laevade suhtes, mis kalastavad rajoonis IIIa, rajoonis IIa (EÜ veed) ja alapiirkonnas IV põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa tingimusi kohaldatakse ühenduse laevade suhtes, mis kalastavad rajoonis IIIa, rajoonis IIa (EÜ veed) ja alapiirkonnas IV põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm.

| 2. | Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev:






  a) | ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa või |
| --- | --- | --- |

2.

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev:

a)

ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa või

| b) | ühenduse püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa. |
| --- | --- |

b)

ühenduse püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.

| 3. | Iga asjaomane liikmesriik loob hiljemalt 1. märtsiks 2006 andmebaasi, mis sisaldab alapiirkonnas IV ja rajoonis IIIa 2002., 2003. ja 2004. aastal kalastanud iga selle liikmesriigi lipu all sõitva ja ühenduses registreeritud laeva kohta, mis on kasutanud põhjatraali, noota või samalaadseid veetavaid püüniseid, mille silmasuurus on alla 16mm, järgmisi andmeid:






  a) | laeva nimi ja sisenumber; |
| --- | --- | --- |

3.

Iga asjaomane liikmesriik loob hiljemalt 1. märtsiks 2006 andmebaasi, mis sisaldab alapiirkonnas IV ja rajoonis IIIa 2002., 2003. ja 2004. aastal kalastanud iga selle liikmesriigi lipu all sõitva ja ühenduses registreeritud laeva kohta, mis on kasutanud põhjatraali, noota või samalaadseid veetavaid püüniseid, mille silmasuurus on alla 16mm, järgmisi andmeid:

a)

laeva nimi ja sisenumber;

| b) | laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt;

| c) | piirkonnas viibimise päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadse veetava püünisega, mille silmasuurus on alla 16 mm; |
| --- | --- |

c)

piirkonnas viibimise päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadse veetava püünisega, mille silmasuurus on alla 16 mm;

| d) | kilovatt-püügipäevad, mis saadakse piirkonnas viibimise päevade korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides. |
| --- | --- |

d)

kilovatt-püügipäevad, mis saadakse piirkonnas viibimise päevade korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides.

| 4. | Iga liikmesriik arvutab välja järgmised suurused:






  a) | kilovatt-püügipäevade aastane koguarv, mis on punkti 3 alapunkti d kohaselt arvutatud kilovatt-püügipäevade summa; |
| --- | --- | --- |

4.

Iga liikmesriik arvutab välja järgmised suurused:

a)

kilovatt-püügipäevade aastane koguarv, mis on punkti 3 alapunkti d kohaselt arvutatud kilovatt-püügipäevade summa;

| b) | kilovatt-püügipäevade keskmine arv ajavahemikul 2002–2004. |
| --- | --- |

b)

kilovatt-püügipäevade keskmine arv ajavahemikul 2002–2004.

| 5. | Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate ja ühenduses registreeritud laevade kilovatt-püügipäevade arv 2006. aastal ei ületa 20 % punkti 4 alapunkti a kohaselt arvutatud püügipäevade arvust 2004. aastal. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate ja ühenduses registreeritud laevade kilovatt-püügipäevade arv 2006. aastal ei ületa 20 % punkti 4 alapunkti a kohaselt arvutatud püügipäevade arvust 2004. aastal.

| 6. | Komisjon vaatab punktis 5 sätestatud maksimaalse kilovatt-püügipäevade arvu ning käesoleva määruse I lisas sätestatud tobia lubatud kogupüügi ja kvoodid vööndites IIa (EÜ veed), IIIa ja IV (EÜ veed) läbi nii pea kui võimalik, arvestades ICESilt saadud teavet Põhjamere tobia 2005. aasta vanuseklassi suuruse kohta ning järgides järgmisi eeskirju:






  a) | kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2005. aasta vanuseklassis 500 000 miljonit isendit või rohkem, ei kohaldata 2005. aasta ülejäänud osa jooksul kilovatt-püügipäevadega seotud piiranguid ja 2006. aasta lubatud kogupüügiks kehtestatakse 600 000 tonni; |
| --- | --- | --- |

6.

Komisjon vaatab punktis 5 sätestatud maksimaalse kilovatt-püügipäevade arvu ning käesoleva määruse I lisas sätestatud tobia lubatud kogupüügi ja kvoodid vööndites IIa (EÜ veed), IIIa ja IV (EÜ veed) läbi nii pea kui võimalik, arvestades ICESilt saadud teavet Põhjamere tobia 2005. aasta vanuseklassi suuruse kohta ning järgides järgmisi eeskirju:

a)

kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2005. aasta vanuseklassis 500 000 miljonit isendit või rohkem, ei kohaldata 2005. aasta ülejäänud osa jooksul kilovatt-püügipäevadega seotud piiranguid ja 2006. aasta lubatud kogupüügiks kehtestatakse 600 000 tonni;

| b) | kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2005. aasta vanuseklass vahemikus 300 000–500 000 miljonit isendit, ei ületa kilovatt-püügipäevade arv punkti 4 alapunkti a kohaselt arvutatud 2003. aasta väärtust ja 2006. aasta lubatud kogupüügiks kehtestatakse 300 000 tonni; |
| --- | --- |

b)

kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2005. aasta vanuseklass vahemikus 300 000–500 000 miljonit isendit, ei ületa kilovatt-püügipäevade arv punkti 4 alapunkti a kohaselt arvutatud 2003. aasta väärtust ja 2006. aasta lubatud kogupüügiks kehtestatakse 300 000 tonni;

| c) | kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2005. aasta vanuseklass alla 300 000 miljoni isendi, keelatakse 2006. aasta ülejäänud osas püük põhjatraali, nooda või samalaadse veetava püünisega, mille silmasuurus on alla 16 mm Lubatakse siiski piiratud kalapüüki ICES rajooni IIIa ja alapiirkonna IV tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks. Asjaomased liikmesriigid koostöös komisjoniga töötavad selleks välja kalapüügi seirekava. |
| --- | --- |

c)

kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2005. aasta vanuseklass alla 300 000 miljoni isendi, keelatakse 2006. aasta ülejäänud osas püük põhjatraali, nooda või samalaadse veetava püünisega, mille silmasuurus on alla 16 mm Lubatakse siiski piiratud kalapüüki ICES rajooni IIIa ja alapiirkonna IV tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks. Asjaomased liikmesriigid koostöös komisjoniga töötavad selleks välja kalapüügi seirekava.

---

III LISA

TEHNILISED ÜLEMINEKU- JA KONTROLLIMEETMED

A osa

Atlandi ookeani põhjaosa, k.a Põhjameri, Skagerrak ja Kattegat

1.   Heeringa, makrelli ja stauriidi lossimise ja kaalumise kord

1.1.   Reguleerimisala

| 1.1.1. | Ühenduse ja kolmandate riikide laevade heeringa, makrelli ja stauriidi või nende kombinatsiooni iga 10 tonni ületava Euroopa Ühenduses lossitava saagi suhtes kohaldatakse allpool sätestatud korda, kui saak on püütud:






  a) | heeringa puhul ICESi alapiirkondades I, II, IV, VI ja VII ning rajoonides IIIa ja Vb; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Ühenduse ja kolmandate riikide laevade heeringa, makrelli ja stauriidi või nende kombinatsiooni iga 10 tonni ületava Euroopa Ühenduses lossitava saagi suhtes kohaldatakse allpool sätestatud korda, kui saak on püütud:

a)

heeringa puhul ICESi alapiirkondades I, II, IV, VI ja VII ning rajoonides IIIa ja Vb;

| b) | makrelli ja stauriidi puhul ICESi alapiirkondades III, IV, VI ja VII ning rajoonis IIa. |
| --- | --- |

b)

makrelli ja stauriidi puhul ICESi alapiirkondades III, IV, VI ja VII ning rajoonis IIa.

1.2.   Määratud sadamad

| 1.2.1. | Punktis 1.1 nimetatud lossimine on lubatud ainult määratud sadamates. |
| --- | --- |

1.2.1.

Punktis 1.1 nimetatud lossimine on lubatud ainult määratud sadamates.

| 1.2.2. | Iga asjaomane liikmesriik edastab komisjonile muudatused 2004. aastal edastatud loetelus, mis käsitleb määratud sadamaid, kus võib lossida heeringat, makrelli ja stauriidi, ning muudatused nende sadamate inspekteerimis- ja järelevalvekorras, sealhulgas punktis 1.1.1 nimetatud liikide ja varude kõikide lossitud koguste registreerimise ja nendest aruandmise tingimused. Nimetatud muudatused edastatakse vähemalt 15 päeva enne nende jõustumist. Komisjon edastab kõnealuse teabe ja andmed kolmandate riikide määratud sadamate kohta asjaomastele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

1.2.2.

Iga asjaomane liikmesriik edastab komisjonile muudatused 2004. aastal edastatud loetelus, mis käsitleb määratud sadamaid, kus võib lossida heeringat, makrelli ja stauriidi, ning muudatused nende sadamate inspekteerimis- ja järelevalvekorras, sealhulgas punktis 1.1.1 nimetatud liikide ja varude kõikide lossitud koguste registreerimise ja nendest aruandmise tingimused. Nimetatud muudatused edastatakse vähemalt 15 päeva enne nende jõustumist. Komisjon edastab kõnealuse teabe ja andmed kolmandate riikide määratud sadamate kohta asjaomastele liikmesriikidele.

1.3.   Sadamasse saabumine

| 1.3.1. | Punktis 1.1.1 nimetatud laeva kapten või tema esindaja edastab selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kavatsetakse lossida, vähemalt neli tundi enne asjaomase liikmesriigi lossimissadamasse saabumist järgmised andmed:






  a) | sadam, kuhu ta kavatseb siseneda, laeva nimi ja registrinumber; |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

Punktis 1.1.1 nimetatud laeva kapten või tema esindaja edastab selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kavatsetakse lossida, vähemalt neli tundi enne asjaomase liikmesriigi lossimissadamasse saabumist järgmised andmed:

a)

sadam, kuhu ta kavatseb siseneda, laeva nimi ja registrinumber;

| b) | eeldatav sadamasse saabumise aeg; |
| --- | --- |

b)

eeldatav sadamasse saabumise aeg;

| c) | pardal olevate liikide kogused eluskaalu kilogrammides; |
| --- | --- |

c)

pardal olevate liikide kogused eluskaalu kilogrammides;

| d) | käesoleva määruse I lisas sätestatud piirkond, kus saak püüti. |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse I lisas sätestatud piirkond, kus saak püüti.

1.4.   Lossimine

| 1.4.1. | Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et lossimist ei alustata enne, kui selleks vajalik luba on olemas. |
| --- | --- |

1.4.1.

Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et lossimist ei alustata enne, kui selleks vajalik luba on olemas.

1.5.   Püügipäevik

| 1.5.1. | Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 IV lisa punkti 4.2 sätetest esitab laeva kapten kohe pärast sadamasse saabumist püügipäeviku asjakohase(d) lehekülje(d) lossimissadama pädevale asutusele.
  Laeva pardal olevad kogused, mis on teatatud enne lossimist punkti 1.3.1 alapunkti c kohaselt, peavad vastama püügipäevikus registreeritud kogustele.
  Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 on lubatud hälve püügipäevikusse kantud pardal hoitavate koguste hindamisel kilogrammides 8 %. |
| --- | --- |

1.5.1.

Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 IV lisa punkti 4.2 sätetest esitab laeva kapten kohe pärast sadamasse saabumist püügipäeviku asjakohase(d) lehekülje(d) lossimissadama pädevale asutusele.

Laeva pardal olevad kogused, mis on teatatud enne lossimist punkti 1.3.1 alapunkti c kohaselt, peavad vastama püügipäevikus registreeritud kogustele.

Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 on lubatud hälve püügipäevikusse kantud pardal hoitavate koguste hindamisel kilogrammides 8 %.

1.6.   Värske kala kaalumine

| 1.6.1. | Kõik värske kala ostjad tagavad kõigi saadud koguste kaalumise pädevate asutuste poolt heakskiidetud vahenditega. Kala kaalutakse enne sorteerimist, töötlemist, hoidlas hoidmist ja lossimissadamast transportimist või edasimüüki. Kaalumisel saadud näit märgitakse lossimisdeklaratsiooni, müügiteatisesse ja vastuvõtudeklaratsiooni. |
| --- | --- |

1.6.1.

Kõik värske kala ostjad tagavad kõigi saadud koguste kaalumise pädevate asutuste poolt heakskiidetud vahenditega. Kala kaalutakse enne sorteerimist, töötlemist, hoidlas hoidmist ja lossimissadamast transportimist või edasimüüki. Kaalumisel saadud näit märgitakse lossimisdeklaratsiooni, müügiteatisesse ja vastuvõtudeklaratsiooni.

| 1.6.2. | Kaalu kindaksmääramisel arvatakse vee arvel maha kuni 2 %. |
| --- | --- |

1.6.2.

Kaalu kindaksmääramisel arvatakse vee arvel maha kuni 2 %.

1.7.   Värske kala kaalumine pärast transporti

| 1.7.1. | Erandina punktist 1.6.1 võivad liikmesriigid lubada värske kala kaalumist pärast transporti lossimissadamast, tingimusel et kala veetakse liikmesriigi territooriumil asuvasse sihtkohta, mis ei ole lossimissadamast kaugemal kui 100 kilomeetrit, ja et:






  a) | kala transportivas paakautos on lossimiskohast kala kaalumiskohani kaasas inspektor, või |
| --- | --- | --- |

1.7.1.

Erandina punktist 1.6.1 võivad liikmesriigid lubada värske kala kaalumist pärast transporti lossimissadamast, tingimusel et kala veetakse liikmesriigi territooriumil asuvasse sihtkohta, mis ei ole lossimissadamast kaugemal kui 100 kilomeetrit, ja et:

a)

kala transportivas paakautos on lossimiskohast kala kaalumiskohani kaasas inspektor, või

| b) | lossimiskoha pädevad asutused annavad loa kala transpordiks, võttes arvesse järgmisi sätteid:






  i) | vahetult enne paakauto lossimissadamast lahkumist esitab ostja või tema esindaja pädevatele asutustele kirjaliku deklaratsiooni, milles on kirjas kala liik ja laeva nimi, millelt see lossitakse, paakauto registreerimisnumber ja andmed sihtkoha kohta, kus kala kaalutakse, samuti paakauto sihtkohta saabumise oletatav aeg; |
| --- | --- | --- |

b)

lossimiskoha pädevad asutused annavad loa kala transpordiks, võttes arvesse järgmisi sätteid:

i)

vahetult enne paakauto lossimissadamast lahkumist esitab ostja või tema esindaja pädevatele asutustele kirjaliku deklaratsiooni, milles on kirjas kala liik ja laeva nimi, millelt see lossitakse, paakauto registreerimisnumber ja andmed sihtkoha kohta, kus kala kaalutakse, samuti paakauto sihtkohta saabumise oletatav aeg;

| ii) | punktiga i ette nähtud deklaratsiooni koopia on kala transportimise ajal juhi käes ning antakse sihtkohas üle kala vastuvõtjale. |
| --- | --- |

ii)

punktiga i ette nähtud deklaratsiooni koopia on kala transportimise ajal juhi käes ning antakse sihtkohas üle kala vastuvõtjale.

1.8.   Külmutatud kala kaalumine

| 1.8.1. | Kõik külmutatud kala ostjad või valdajad tagavad lossitud koguste kaalumise enne kala töötlemist, hoidlas hoiustamist, lossimissadamast transportimist või edasimüüki. Iga lossitud koguse kaalust võib maha arvata kaalutava kala pakkimiseks kasutatud kasti, plast- või muu konteineri omakaalu. |
| --- | --- |

1.8.1.

Kõik külmutatud kala ostjad või valdajad tagavad lossitud koguste kaalumise enne kala töötlemist, hoidlas hoiustamist, lossimissadamast transportimist või edasimüüki. Iga lossitud koguse kaalust võib maha arvata kaalutava kala pakkimiseks kasutatud kasti, plast- või muu konteineri omakaalu.

| 1.8.2. | Alternatiivina tuleb kastidesse pakitud külmutatud kala kaalu kindlaksmääramiseks korrutada kastist välja võetud ja ilma plastpakendita sisu kaalumisel põhineva representatiivse proovi keskmine kaal kastide koguarvuga, olenemata sellest, kas kala pinnal olev jää on sulanud või mitte. Liikmesriigid esitavad komisjonile heakskiitmiseks kõik muudatused oma valimivõtmise metoodikas, mille komisjon on 2004. aasta jooksul heaks kiitnud. Muudatused peab heaks kiitma komisjon. Kaalumisel saadud näit märgitakse lossimisdeklaratsiooni, müügiteatisesse ja vastuvõtudeklaratsiooni. |
| --- | --- |

1.8.2.

Alternatiivina tuleb kastidesse pakitud külmutatud kala kaalu kindlaksmääramiseks korrutada kastist välja võetud ja ilma plastpakendita sisu kaalumisel põhineva representatiivse proovi keskmine kaal kastide koguarvuga, olenemata sellest, kas kala pinnal olev jää on sulanud või mitte. Liikmesriigid esitavad komisjonile heakskiitmiseks kõik muudatused oma valimivõtmise metoodikas, mille komisjon on 2004. aasta jooksul heaks kiitnud. Muudatused peab heaks kiitma komisjon. Kaalumisel saadud näit märgitakse lossimisdeklaratsiooni, müügiteatisesse ja vastuvõtudeklaratsiooni.

1.9.   Müügiteatis ja vastuvõtudeklaratsioon

| 1.9.1. | Lisaks määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 9 lõike 5 sätetele peab lossitud kala töötleja või ostja asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel, kuid hiljemalt 48 tundi pärast kaalumise lõpetamist esitama kõnealusele pädevale asutusele müügiteatise või vastuvõtudeklaratsiooni koopia. |
| --- | --- |

1.9.1.

Lisaks määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 9 lõike 5 sätetele peab lossitud kala töötleja või ostja asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel, kuid hiljemalt 48 tundi pärast kaalumise lõpetamist esitama kõnealusele pädevale asutusele müügiteatise või vastuvõtudeklaratsiooni koopia.

1.10.   Kaalukojad

| 1.10.1. | Riikliku kaalukoja kasutamisel väljastab kalakaaluja ostjale kaalumiskviitungi, millel on kirjas kaalumise kuupäev ja kellaaeg ning paakauto registreerimisnumber. Kaalumiskviitungi koopia lisatakse müügiteatisele või vastuvõtudeklaratsioonile. |
| --- | --- |

1.10.1.

Riikliku kaalukoja kasutamisel väljastab kalakaaluja ostjale kaalumiskviitungi, millel on kirjas kaalumise kuupäev ja kellaaeg ning paakauto registreerimisnumber. Kaalumiskviitungi koopia lisatakse müügiteatisele või vastuvõtudeklaratsioonile.

| 1.10.2. | Eraomandis kaalukoja kasutamisel peab süsteem olema pädevate asutuste poolt heaks kiidetud, kalibreeritud ja pitseeritud ning vastama järgmistele sätetele:






  a) | kalakaaluja peab nummerdatud lehtedega päevikut, milles on kirjas:






  i) | selle laeva nimi ja registrinumber, millelt kala on lossitud, |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2.

Eraomandis kaalukoja kasutamisel peab süsteem olema pädevate asutuste poolt heaks kiidetud, kalibreeritud ja pitseeritud ning vastama järgmistele sätetele:

a)

kalakaaluja peab nummerdatud lehtedega päevikut, milles on kirjas:

i)

selle laeva nimi ja registrinumber, millelt kala on lossitud,

| ii) | paakautode registreerimisnumbrid, juhul kui kala on enne kaalumist lossimissadamast transporditud, |
| --- | --- |

ii)

paakautode registreerimisnumbrid, juhul kui kala on enne kaalumist lossimissadamast transporditud,

| iii) | kalaliigid, |
| --- | --- |

iii)

kalaliigid,

| iv) | iga lossimise järgne kaal, |
| --- | --- |

iv)

iga lossimise järgne kaal,

| v) | kaalumise alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

v)

kaalumise alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg;

| b) | kui kaalumine toimub konveierilindiga kaalumissüsteemis, tuleb paigaldada nähtav mõõdik, mis registreerib kumuleeruva kogukaalu. Kõnealune kumuleeruv kogukaal märgitakse punktis a nimetatud nummerdatud lehtedega päevikusse; |
| --- | --- |

b)

kui kaalumine toimub konveierilindiga kaalumissüsteemis, tuleb paigaldada nähtav mõõdik, mis registreerib kumuleeruva kogukaalu. Kõnealune kumuleeruv kogukaal märgitakse punktis a nimetatud nummerdatud lehtedega päevikusse;

| c) | kaalumispäevikut ja punkti 1.7.1. alapunkti b taandega ii ette nähtud kirjalike deklaratsioonide koopiaid säilitatakse kolm aastat. |
| --- | --- |

c)

kaalumispäevikut ja punkti 1.7.1. alapunkti b taandega ii ette nähtud kirjalike deklaratsioonide koopiaid säilitatakse kolm aastat.

1.11.   Pädevate asutuste juurdepääs

Pädevatel asutustel on igal ajal täielik juurdepääs kaalumissüsteemile, kaalumispäevikutele, kirjalikele deklaratsioonidele ja kõigile rajatistele, kus kala töödeldakse ja hoitakse.

1.12.   Ristkontroll

| 1.12.1. | Pädevad asutused võrdlevad kõigi lossimiste puhul administratiivse ristkontrollimise käigus järgmisi andmeid:






  a) | punktis 1.3.1 nimetatud lossimiseelses teadaandes märgitud kogused liikide kaupa ja laeva püügipäevikusse kantud kogused; |
| --- | --- | --- |

1.12.1.

Pädevad asutused võrdlevad kõigi lossimiste puhul administratiivse ristkontrollimise käigus järgmisi andmeid:

a)

punktis 1.3.1 nimetatud lossimiseelses teadaandes märgitud kogused liikide kaupa ja laeva püügipäevikusse kantud kogused;

| b) | laeva püügipäevikusse kantud kogused liikide kaupa ja lossimisdeklaratsioonis märgitud kogused; |
| --- | --- |

b)

laeva püügipäevikusse kantud kogused liikide kaupa ja lossimisdeklaratsioonis märgitud kogused;

| c) | lossimisdeklaratsioonis märgitud kogused liikide kaupa ja vastuvõtudeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused. |
| --- | --- |

c)

lossimisdeklaratsioonis märgitud kogused liikide kaupa ja vastuvõtudeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused.

1.13.   Täielik kontroll

| 1.13.1. | Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et vähemalt 15 % lossitud kala kogustest ja vähemalt 10 % kala lossimistest kontrollitakse põhjalikult, hõlmates vähemalt järgmist:






  a) | laeva saagi kaalumise jälgimine liikide kaupa. Kui saak pumbatakse laevalt kaldale, jälgitakse kontrollimiseks valitud laeva kogu lossitud saagi kaalumist. Külmutustraalerite puhul loetakse üle kõik kastid. Kastide/kaubaaluste representatiivne valim kaalutakse, et saada teada kastide/kaubaaluste keskmine kaal. Kastidest võetakse heakskiidetud metoodikat järgides proovid, et saada teada kala keskmine netomass (pakendita, jääta); |
| --- | --- | --- |

1.13.1.

Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et vähemalt 15 % lossitud kala kogustest ja vähemalt 10 % kala lossimistest kontrollitakse põhjalikult, hõlmates vähemalt järgmist:

a)

laeva saagi kaalumise jälgimine liikide kaupa. Kui saak pumbatakse laevalt kaldale, jälgitakse kontrollimiseks valitud laeva kogu lossitud saagi kaalumist. Külmutustraalerite puhul loetakse üle kõik kastid. Kastide/kaubaaluste representatiivne valim kaalutakse, et saada teada kastide/kaubaaluste keskmine kaal. Kastidest võetakse heakskiidetud metoodikat järgides proovid, et saada teada kala keskmine netomass (pakendita, jääta);

| b) | lisaks punktis 1.12 nimetatud ristkontrollimisele järgmiste andmete vastavuse kontrollimine:






  i) | kaalumispäevikus märgitud kogused liikide kaupa ja vastuvõtudeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused liikide kaupa; |
| --- | --- | --- |

b)

lisaks punktis 1.12 nimetatud ristkontrollimisele järgmiste andmete vastavuse kontrollimine:

i)

kaalumispäevikus märgitud kogused liikide kaupa ja vastuvõtudeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused liikide kaupa;

| ii) | punkti 1.7.1 alapunkti b taande i alusel pädevatele asutustele edastatud kirjalikud deklaratsioonid ja punkti 1.7.1 alapunkti b taande ii alusel kala vastuvõtja käsutuses olevad kirjalikud deklaratsioonid; |
| --- | --- |

ii)

punkti 1.7.1 alapunkti b taande i alusel pädevatele asutustele edastatud kirjalikud deklaratsioonid ja punkti 1.7.1 alapunkti b taande ii alusel kala vastuvõtja käsutuses olevad kirjalikud deklaratsioonid;

| iii) | punkti 1.7.1 alapunkti b taandega i ette nähtud kirjalikesse deklaratsioonidesse märgitud paakautode registreerimisnumbrid ja kaalumispäevikud; |
| --- | --- |

iii)

punkti 1.7.1 alapunkti b taandega i ette nähtud kirjalikesse deklaratsioonidesse märgitud paakautode registreerimisnumbrid ja kaalumispäevikud;

| c) | kui lossimine katkestatakse, on selle uuesti alustamiseks vaja luba; |
| --- | --- |

c)

kui lossimine katkestatakse, on selle uuesti alustamiseks vaja luba;

| d) | kontrollimine, kas laev on kalast pärast lossimise lõpetamist täielikult tühjendatud. |
| --- | --- |

d)

kontrollimine, kas laev on kalast pärast lossimise lõpetamist täielikult tühjendatud.

1.14.   Dokumendid

| 1.14.1. | Kogu punktis 1 käsitletud kontrollimine dokumenteeritakse. Kõnealuseid dokumente säilitatakse 3 aastat. |
| --- | --- |

1.14.1.

Kogu punktis 1 käsitletud kontrollimine dokumenteeritakse. Kõnealuseid dokumente säilitatakse 3 aastat.

2.   Heeringapüük ICESi rajoonis IIa (EÜ veed)

Rajoonist IIa (EÜ veed) püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel 1. jaanuar–28. veebruar ja 16. mai–31. detsember keelatud.

3.   Tehnilised kaitsemeetmed Skagerrakis ja Kattegatis

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 IV lisa sätetest kohaldatakse käesoleva lisa 1. liite sätteid.

4.   Tursapüügi piirangud

4.1.   ICESi rajoon VIa

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kuni 31. detsembrini 2006 igasugune kalapüük keelatud:

| | 59o05'N, 06o45'W |
| --- | --- |

59o05'N, 06o45'W

| | 59o30'N, 06o00'W |
| --- | --- |

59o30'N, 06o00'W

| | 59o40'N, 05o00'W |
| --- | --- |

59o40'N, 05o00'W

| | 60o00'N, 04o00'W |
| --- | --- |

60o00'N, 04o00'W

| | 59o30'N, 04o00'W |
| --- | --- |

59o30'N, 04o00'W

| | 59o05'N, 06o45'W. |
| --- | --- |

59o05'N, 06o45'W.

4.2.   ICESi rajoonid VII f ja g

Ajavahemikul 1. veebruar 2006 on 31. märts 2006 igasugune kalapüük keelatud. järgmistes ICESi ruutudes: 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata 6 meremiili ulatuses lähtejoonest.

4.3.   Erandina punktidest 4.1 ja 4.2 on nimetatud piirkondades nimetatud ajavahemikel lubatud püügitegevus lõkspüüniste ja kalakorvidega, juhul kui:

| i) | pardal ei hoita muid püügivahendeid peale lõkspüüniste ja kalakorvide ning |
| --- | --- |

i)

pardal ei hoita muid püügivahendeid peale lõkspüüniste ja kalakorvide ning

| ii) | pardal ei hoita kala, vaid üksnes karpe ja vähke. |
| --- | --- |

ii)

pardal ei hoita kala, vaid üksnes karpe ja vähke.

4.4.   Erandina punktidest 4.1. ja 4.2 on neis punktides nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille silmasuurus on alla 55 mm, juhul kui:

| i) | pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle, ja |
| --- | --- |

i)

pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle, ja

| ii) | pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, putassuu ja hõbekala. |
| --- | --- |

ii)

pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, putassuu ja hõbekala.

5.   Tobiapüügi keeluala

| 5.1. | Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 55o30' N Inglismaa idarannikul, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

55o30' N Inglismaa idarannikul,

| — | 55o30' N, 1o00' W, |
| --- | --- |

—

55o30' N, 1o00' W,

| — | 58o00' N, 1o00' W, |
| --- | --- |

—

58o00' N, 1o00' W,

| — | 58o00' N, 2o00' W, |
| --- | --- |

—

58o00' N, 2o00' W,

| — | 2o00' W Šotimaa idarannikul. |
| --- | --- |

—

2o00' W Šotimaa idarannikul.

| 5.2. | Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel püügipiirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks. |
| --- | --- |

5.2.

Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel püügipiirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks.

6.   Rockalli kilttursa ala

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud igasugune kalapüük, v.a püük õngejadaga:

| Punkt nr | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 57o00'N | 15o00'W |
| 2 | 57o00'N | 14o00'W |
| 3 | 56o30'N | 14o00'W |
| 4 | 56o30'N | 15o00'W |

Punkt nr

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

57o00'N

15o00'W

2

57o00'N

14o00'W

3

56o30'N

14o00'W

4

56o30'N

15o00'W

7.   Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meres

Nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES rajoon VIIa) tursavarude taastamiseks (1) artiklites 2, 3 ja 4 sätestatud tehnilisi kaitsemeetmeid kohaldatakse ajutiselt 2006. aastal.

8.   Nakkevõrkude kasutamine ICESi rajoonides VI a, b ja VII b, c, j, k ning alapiirkonnas XII

| 8.1. | Käesoleva lisa kohaldamisel tähendavad “lõpusvõrk” ja “nakkevõrk” püügivahendit, mis koosneb ühest võrgulinast, mida hoiavad vees vertikaalasendis ujukid ja raskused. See püüab vee-elusressursse, mis takerduvad võrgusilmadesse või mähivad end võrgulinasse. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva lisa kohaldamisel tähendavad “lõpusvõrk” ja “nakkevõrk” püügivahendit, mis koosneb ühest võrgulinast, mida hoiavad vees vertikaalasendis ujukid ja raskused. See püüab vee-elusressursse, mis takerduvad võrgusilmadesse või mähivad end võrgulinasse.

| 8.2. | Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab “abar” püügivahendit, mis koosneb vähemalt kahest võrgulinast, mis ripuvad paralleelselt sama ülemise selise küljes ja paiknevad vees vertikaalasendis. |
| --- | --- |

8.2.

Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab “abar” püügivahendit, mis koosneb vähemalt kahest võrgulinast, mis ripuvad paralleelselt sama ülemise selise küljes ja paiknevad vees vertikaalasendis.

| 8.3. | Ühenduse kalalaevad ei kasuta lõpusvõrke, nakkevõrke ega abaraid üheski järgmiste vööndite osas, kus kaardistatud sügavus on suurem kui 200 m:






  a) | ICESi rajoonid VI a, b ja VII b, c, j, k |
| --- | --- | --- |

8.3.

Ühenduse kalalaevad ei kasuta lõpusvõrke, nakkevõrke ega abaraid üheski järgmiste vööndite osas, kus kaardistatud sügavus on suurem kui 200 m:

a)

ICESi rajoonid VI a, b ja VII b, c, j, k

| b) | ICESi alapiirkond XII pikkuskraadist 27o W ida pool. |
| --- | --- |

b)

ICESi alapiirkond XII pikkuskraadist 27o W ida pool.

| 8.4. | Kõik punktides 8.1 ja 8.2 nimetatud võrgud viiakse punktis 8.3 osutatud piirkondadest ära 1. veebruariks 2006. |
| --- | --- |

8.4.

Kõik punktides 8.1 ja 8.2 nimetatud võrgud viiakse punktis 8.3 osutatud piirkondadest ära 1. veebruariks 2006.

9.   Biskaia lahes teatavate veetavate püünistega püügi tingimused

Erandina komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määruse (EÜ) nr 494/2002 millega kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d, ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed (2) artikli 5 lõikest 2 on määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud piirkonnas lubatud kalastada traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja mis on varustatud käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga.

10.   Süvamereliikide püügikoormus

Erandina määrusest (EÜ) nr 2347/2002 kohaldatakse 2006. aastal järgmist:

| 10.1. | Liikmesriigid tagavad, et püügitegevuse puhul, mille käigus liikmesriikide lipu all sõitvad ja nende territooriumil registreeritud laevad püüavad ja jätavad pardale igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse süvamerepüügi luba. |
| --- | --- |

10.1.

Liikmesriigid tagavad, et püügitegevuse puhul, mille käigus liikmesriikide lipu all sõitvad ja nende territooriumil registreeritud laevad püüavad ja jätavad pardale igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse süvamerepüügi luba.

| 10.2. | Ühe merereisi jooksul on keelatud püüda ja pardale jätta, ümber laadida või lossida süvamereliike ja süvalesta üldkoguses üle 100 kg, kui laeval ei ole süvamerepüügi luba. |
| --- | --- |

10.2.

Ühe merereisi jooksul on keelatud püüda ja pardale jätta, ümber laadida või lossida süvamereliike ja süvalesta üldkoguses üle 100 kg, kui laeval ei ole süvamerepüügi luba.

11.   Ohualdiste süvamereelupaikade ajutised kaitsemeetmed

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, keelatud:

| | Hecate mäed (Hecate Seamounts):





  — | 52o 21.2866' N, 31o 09.2688' W |
| --- | --- | --- |

—

52o 21.2866' N, 31o 09.2688' W

| — | 52o 20.8167' N, 30o 51.5258' W |
| --- | --- |

—

52o 20.8167' N, 30o 51.5258' W

| — | 52o 12.0777' N, 30o 54.3824' W |
| --- | --- |

—

52o 12.0777' N, 30o 54.3824' W

| — | 52o 12.4144' N, 31o 14.8168' W |
| --- | --- |

—

52o 12.4144' N, 31o 14.8168' W

| — | 52o 21.2866' N, 31o 09.2688' W |
| --- | --- |

—

52o 21.2866' N, 31o 09.2688' W

| | Faraday mäed (Faraday Seamounts):





  — | 50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W |
| --- | --- | --- |

—

50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W

| — | 49o 59.1490' N, 29o 29.4580' W |
| --- | --- |

—

49o 59.1490' N, 29o 29.4580' W

| — | 49o 52.6429' N, 29o 30.2820' W |
| --- | --- |

—

49o 52.6429' N, 29o 30.2820' W

| — | 49o 44.3831' N, 29o 02.8711' W |
| --- | --- |

—

49o 44.3831' N, 29o 02.8711' W

| — | 49o 44.4186' N, 28o 52.4340' W |
| --- | --- |

—

49o 44.4186' N, 28o 52.4340' W

| — | 49o 36.4557' N, 28o 39.4703' W |
| --- | --- |

—

49o 36.4557' N, 28o 39.4703' W

| — | 49o 29.9701' N, 28o 45.0183' W |
| --- | --- |

—

49o 29.9701' N, 28o 45.0183' W

| — | 49o 49.4197' N, 29o 42.0923' W |
| --- | --- |

—

49o 49.4197' N, 29o 42.0923' W

| — | 50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W |
| --- | --- |

—

50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W

| | Reykjanese aheliku osa:





  — | 55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W |
| --- | --- | --- |

—

55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W

| — | 55o 05.4804' N, 35o 58.9784' W |
| --- | --- |

—

55o 05.4804' N, 35o 58.9784' W

| — | 54o 58.9914' N, 34o 41.3634' W |
| --- | --- |

—

54o 58.9914' N, 34o 41.3634' W

| — | 54o 41.1841' N, 34o 00.0514' W |
| --- | --- |

—

54o 41.1841' N, 34o 00.0514' W

| — | 54o 00.0'N, 34o 00.0' W |
| --- | --- |

—

54o 00.0'N, 34o 00.0' W

| — | 53o 54.6406' N, 34o 49.9842' W |
| --- | --- |

—

53o 54.6406' N, 34o 49.9842' W

| — | 53o 58.9668' N, 36o 39.1260' W |
| --- | --- |

—

53o 58.9668' N, 36o 39.1260' W

| — | 55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W |
| --- | --- |

—

55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W

| | Altairi mäed (Altair Seamounts):





  — | 44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W |
| --- | --- | --- |

—

44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W

| — | 44o 47.2611' N, 33o 48.5158' W |
| --- | --- |

—

44o 47.2611' N, 33o 48.5158' W

| — | 44o 31.2006' N, 33o 50.1636' W |
| --- | --- |

—

44o 31.2006' N, 33o 50.1636' W

| — | 44o 38.0481' N, 34o 11.9715' W |
| --- | --- |

—

44o 38.0481' N, 34o 11.9715' W

| — | 44o 38.9470' N, 34o 27.6819' W |
| --- | --- |

—

44o 38.9470' N, 34o 27.6819' W

| — | 44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W |
| --- | --- |

—

44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W

| | Anti-Altairi mäed (Antialtair Seamounts):





  — | 43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W |
| --- | --- | --- |

—

43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W

| — | 43o 39.5557' N, 22o 19.2335' W |
| --- | --- |

—

43o 39.5557' N, 22o 19.2335' W

| — | 43o 31.2802' N, 22o 08.7964' W |
| --- | --- |

—

43o 31.2802' N, 22o 08.7964' W

| — | 43o 27.7335' N, 22o 14.6192' W |
| --- | --- |

—

43o 27.7335' N, 22o 14.6192' W

| — | 43o 30.9616' N, 22o 32.0325' W |
| --- | --- |

—

43o 30.9616' N, 22o 32.0325' W

| — | 43o 40.6286' N, 22o 47.0288' W |
| --- | --- |

—

43o 40.6286' N, 22o 47.0288' W

| — | 43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W |
| --- | --- |

—

43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W

12.   CECAF

Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja CECAFi piirkonnas asuvatest vetest pärit kaheksajala (Octopus vulgaris) alammõõt on 450 g (roogitult). Kaheksajalgu, mis on 450 g alammõõdust (roogitult) väiksemad, ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi lasta.

13.   Atlandi ookeani kirdeosas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad

| 13.1. | Laevad, mille Kirde-Atlandi kalanduskomisjon (NEAFC) on kandnud nende laevade loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, on loetletud 4. liites. Kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse järgmisi meetmeid.






  a) | sadamasse saabuvatele ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele ei anta luba seal lossimiseks või ümberlaadimiseks ning pädevad asutused kontrollivad neid. Kõnealune kontrollimine hõlmab laeva dokumente, püügipäevikuid, püügivahendeid, pardal olevat saaki ja kõike muud, mis on seotud laeva tegevusega NEAFC tsoonis. Teave kontrollimise tulemuste kohta edastatakse viivitamata komisjonile; |
| --- | --- | --- |

13.1.

Laevad, mille Kirde-Atlandi kalanduskomisjon (NEAFC) on kandnud nende laevade loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, on loetletud 4. liites. Kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse järgmisi meetmeid.

a)

sadamasse saabuvatele ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele ei anta luba seal lossimiseks või ümberlaadimiseks ning pädevad asutused kontrollivad neid. Kõnealune kontrollimine hõlmab laeva dokumente, püügipäevikuid, püügivahendeid, pardal olevat saaki ja kõike muud, mis on seotud laeva tegevusega NEAFC tsoonis. Teave kontrollimise tulemuste kohta edastatakse viivitamata komisjonile;

| b) | liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja kaubalaevad ei abista mingil moel ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevaid laevu ega osale nende ümberlaadimises ega sellesse loetellu kuuluvate laevadega ühistes kalapüügioperatsioonides; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja kaubalaevad ei abista mingil moel ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevaid laevu ega osale nende ümberlaadimises ega sellesse loetellu kuuluvate laevadega ühistes kalapüügioperatsioonides;

| c) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevaid laevu ei varustata sadamates teemoona, kütuse ega muude teenustega; |
| --- | --- |

c)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevaid laevu ei varustata sadamates teemoona, kütuse ega muude teenustega;

| d) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele ei anta luba kalapüügiks ühenduse vetes ning nende prahtimine on keelatud; |
| --- | --- |

d)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele ei anta luba kalapüügiks ühenduse vetes ning nende prahtimine on keelatud;

| e) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatelt laevadelt pärit kalade import on keelatud; |
| --- | --- |

e)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatelt laevadelt pärit kalade import on keelatud;

| f) | liikmesriigid keelduvad andmast ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele luba sõita nende lipu all ja soovitavad importijatel, vedajatel ja muudel asjaomastel sektoritel hoiduda kõnealuste laevadega läbirääkimiste pidamisest ja nende püütud kala ümberlaadimisest. |
| --- | --- |

f)

liikmesriigid keelduvad andmast ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele luba sõita nende lipu all ja soovitavad importijatel, vedajatel ja muudel asjaomastel sektoritel hoiduda kõnealuste laevadega läbirääkimiste pidamisest ja nende püütud kala ümberlaadimisest.

| 13.2. | Komisjon muudab loetelu vastavaks NEAFC loetelule, niipea kui NEAFC võtab vastu uue loetelu. |
| --- | --- |

13.2.

Komisjon muudab loetelu vastavaks NEAFC loetelule, niipea kui NEAFC võtab vastu uue loetelu.

14.   Elektriga kalapüük

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 31 lõikest 1 lubatakse kalapüüki elektrivoolu kasutava piimtraaliga tingimustel, mis komisjon kehtestab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõike 2 korras ja STECF arvamust arvesse võttes.

B osa

Vahemeri

15.   Võrgusilma suuruse ja kalandustegevuse erimeede

Kalandustegevus, mis toimub praegu määruse (EÜ) nr 1626/94 artikli 3 lõigete 1 ja 1a ning artikli 6 lõigete 1 ja 1a alusel antud erandi kohaselt, võib 2006. aastal ajutiselt jätkuda.

16.   Tragide ja traalnootade kasutamine süvamerepüügil

Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine sügavamal kui 1 000 m on keelatud.

17.   GFCMi üle 15 meetri pikkuste laevade registri loomine

| 17.1. | Enne 1. juunit 2006 saadab iga liikmesriik komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil loetelu tema lipu all sõitvate ja tema territooriumil registreeritud üle 15-meetrise üldpikkusega laevade kohta, millel liikmesriik lubab kalastada GFCMi tsoonis, väljastades talle selleks püügiloa. |
| --- | --- |

17.1.

Enne 1. juunit 2006 saadab iga liikmesriik komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil loetelu tema lipu all sõitvate ja tema territooriumil registreeritud üle 15-meetrise üldpikkusega laevade kohta, millel liikmesriik lubab kalastada GFCMi tsoonis, väljastades talle selleks püügiloa.

| 17.2. | Punktis 17.1 märgitud loetelu sisaldab järgmist teavet:






  a) | laeva Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number ja pardatähis, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas; |
| --- | --- | --- |

17.2.

Punktis 17.1 märgitud loetelu sisaldab järgmist teavet:

a)

laeva Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number ja pardatähis, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas;

| b) | lubatud püügi- ja/või ümberlaadimisperiood; |
| --- | --- |

b)

lubatud püügi- ja/või ümberlaadimisperiood;

| c) | kasutatavad püügivahendid. |
| --- | --- |

c)

kasutatavad püügivahendid.

| 17.3. | Komisjon saadab enne 1. juulit 2006 loetelu GFCMi sekretariaadile, et kanda need laevad GFCMi registrisse, mis hõlmab üle 15 meetri pikkuseid laevu, millel on lubatud kalastada GFCMi lepingualal (edaspidi “GFCMi register”). |
| --- | --- |

17.3.

Komisjon saadab enne 1. juulit 2006 loetelu GFCMi sekretariaadile, et kanda need laevad GFCMi registrisse, mis hõlmab üle 15 meetri pikkuseid laevu, millel on lubatud kalastada GFCMi lepingualal (edaspidi “GFCMi register”).

| 17.4. | Punktis 17.1 märgitud loetelu muudatused saadetakse komisjonile GFCMi sekretariaadile edastamiseks sama menetluse abil vähemalt 15 päeva enne seda, kui laev alustab püüki GFCMi alal. |
| --- | --- |

17.4.

Punktis 17.1 märgitud loetelu muudatused saadetakse komisjonile GFCMi sekretariaadile edastamiseks sama menetluse abil vähemalt 15 päeva enne seda, kui laev alustab püüki GFCMi alal.

| 17.5. | Ühenduse kalalaevad, mille üldpikkus on üle 15 meetri ja mis ei ole kantud punktis 17.1 osutatud loetellu, ei tohi GFCMi alal püüda, pardale jätta, ümber laadida ega lossida ühtegi liiki kalu ega karpe. |
| --- | --- |

17.5.

Ühenduse kalalaevad, mille üldpikkus on üle 15 meetri ja mis ei ole kantud punktis 17.1 osutatud loetellu, ei tohi GFCMi alal püüda, pardale jätta, ümber laadida ega lossida ühtegi liiki kalu ega karpe.

| 17.6. | Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada järgmist:






  a) | ainult nendel liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel, mis on kantud punktis 17.1 osutatud loetellu ja mille pardal on liikmesriigi väljastatud püügiluba, on lubatud püügiloa tingimuste alusel kalastada GFCMi alal; |
| --- | --- | --- |

17.6.

Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada järgmist:

a)

ainult nendel liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel, mis on kantud punktis 17.1 osutatud loetellu ja mille pardal on liikmesriigi väljastatud püügiluba, on lubatud püügiloa tingimuste alusel kalastada GFCMi alal;

| b) | püügiluba ei väljastata laevadele, mis on GFCMi alal või mujal tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisava tõendusmaterjali selle kohta, et endised omanikud ja reederid ei ole enam nende laevadega juriidiliselt ega majanduslikult seotud ega oma mingit kontrolliõigust nende laevade üle ning nende laevad ei osale enam ebaseaduslikus, teatamata ja reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud; |
| --- | --- |

b)

püügiluba ei väljastata laevadele, mis on GFCMi alal või mujal tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisava tõendusmaterjali selle kohta, et endised omanikud ja reederid ei ole enam nende laevadega juriidiliselt ega majanduslikult seotud ega oma mingit kontrolliõigust nende laevade üle ning nende laevad ei osale enam ebaseaduslikus, teatamata ja reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud;

| c) | liikmesriigi õigusnormidega on võimaluse korral keelatud tema lipu all sõitvate, punktis 17.1 osutatud loetellu kantud laevade omanike ja reederite osalemine GFCMi registrisse kandmata laevade püügitegevuses, mis toimub GFCMi alal, ja seotus sellise tegevusega; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi õigusnormidega on võimaluse korral keelatud tema lipu all sõitvate, punktis 17.1 osutatud loetellu kantud laevade omanike ja reederite osalemine GFCMi registrisse kandmata laevade püügitegevuses, mis toimub GFCMi alal, ja seotus sellise tegevusega;

| d) | liikmesriigi õigusnormidega on võimaluse korral ette nähtud, et tema lipu all sõitvate, punktis 17.1 osutatud loetellu kantud laevade omanikud ja reederid peavad olema lipuliikmesriigi kodanikud või seal asutatud juriidilised isikud; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi õigusnormidega on võimaluse korral ette nähtud, et tema lipu all sõitvate, punktis 17.1 osutatud loetellu kantud laevade omanikud ja reederid peavad olema lipuliikmesriigi kodanikud või seal asutatud juriidilised isikud;

| e) | liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja majandamismeetmeid. |
| --- | --- |

e)

liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja majandamismeetmeid.

| 17.7. | Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et keelata üle 15-meetrise üldpikkusega laevadel, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, kala ja karpide püük GFCMi alal ja GFCMi alalt pärit kala ja karpide pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine. |
| --- | --- |

17.7.

Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et keelata üle 15-meetrise üldpikkusega laevadel, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, kala ja karpide püük GFCMi alal ja GFCMi alalt pärit kala ja karpide pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.

| 17.8. | Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe, mille alusel võib põhjendatult oletada, et üle 15-meetrise üldpikkusega laevad, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, püüavad või laadivad ümber kala ja karpe GFCMi alal. |
| --- | --- |

17.8.

Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe, mille alusel võib põhjendatult oletada, et üle 15-meetrise üldpikkusega laevad, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, püüavad või laadivad ümber kala ja karpe GFCMi alal.

C osa

Vaikse ookeani idaosa

18.   Seinnootade kasutamine Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) reguleeritavas tsoonis

| 18.1. | 1. augustist kuni 11. septembrini 2006 või 20. novembrist kuni 31. detsembrini 2006 on kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiste piiridega määratud alal:






  — | Vaikse ookeani Ameerika rannik, |
| --- | --- | --- |

18.1.

1. augustist kuni 11. septembrini 2006 või 20. novembrist kuni 31. detsembrini 2006 on kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiste piiridega määratud alal:

—

Vaikse ookeani Ameerika rannik,

| — | 150o läänepikkust, |
| --- | --- |

—

150o läänepikkust,

| — | 40o põhjalaiust, |
| --- | --- |

—

40o põhjalaiust,

| — | 40o lõunalaiust. |
| --- | --- |

—

40o lõunalaiust.

| 18.2. | Asjaomased liikmesriigi teavitavad komisjoni valitud keeluajast enne 1. juulit 2006. Kõik seinnootasid kasutavad asjaomaste liikmesriikide laevad peavad määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise lõpetama. |
| --- | --- |

18.2.

Asjaomased liikmesriigi teavitavad komisjoni valitud keeluajast enne 1. juulit 2006. Kõik seinnootasid kasutavad asjaomaste liikmesriikide laevad peavad määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise lõpetama.

| 18.3. | Käesoleva määruse jõustumiskuupäevast alates jätavad IATTC reguleeritavas tsoonis kalastavad seinerid pardale ja seejärel lossivad kogu suursilm-tuuni, kulduim-tuuni ja vööttuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui pole piisavalt vaba lastiruumi kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks. |
| --- | --- |

18.3.

Käesoleva määruse jõustumiskuupäevast alates jätavad IATTC reguleeritavas tsoonis kalastavad seinerid pardale ja seejärel lossivad kogu suursilm-tuuni, kulduim-tuuni ja vööttuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui pole piisavalt vaba lastiruumi kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks.

| 18.4. | Seinnoota kasutavad laevad lasevad viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi merikilpkonnalised, haid, purikalad, raid, kuldmakrellid ja muud liigid, mis ei ole sihtliigid. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused loomad kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. |
| --- | --- |

18.4.

Seinnoota kasutavad laevad lasevad viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi merikilpkonnalised, haid, purikalad, raid, kuldmakrellid ja muud liigid, mis ei ole sihtliigid. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused loomad kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

19.   Nootadesse sattunud või võrkudesse takerdunud merikilpkonnaliste suhtes võetakse järgmised meetmed:

| a) | niipea kui võrgus avastatakse merikilpkonnaline, tuleb kasutada kõiki abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati, |
| --- | --- |

a)

niipea kui võrgus avastatakse merikilpkonnaline, tuleb kasutada kõiki abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati,

| b) | kui kilpkonnaline on võrku jäänud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning seda ei tohiks uuesti alustada enne, kui kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud, |
| --- | --- |

b)

kui kilpkonnaline on võrku jäänud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning seda ei tohiks uuesti alustada enne, kui kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud,

| c) | kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist, |
| --- | --- |

c)

kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist,

| d) | tuunipüügilaevadel on keelatud merre heita soolakotte või muud liiki plastprahti, |
| --- | --- |

d)

tuunipüügilaevadel on keelatud merre heita soolakotte või muud liiki plastprahti,

| e) | soodustatakse peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse takerdunud merikilpkonnaliste vabaks laskmist, niivõrd kui see on võimalik, |
| --- | --- |

e)

soodustatakse peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse takerdunud merikilpkonnaliste vabaks laskmist, niivõrd kui see on võimalik,

| f) | samuti julgustatakse merest välja võtma peibutuspüügivahendeid, mida kalapüügil ei kasutata. |
| --- | --- |

f)

samuti julgustatakse merest välja võtma peibutuspüügivahendeid, mida kalapüügil ei kasutata.

D osa

Ida-Atlandi ja Vahemere siirdekalad

20.   Hariliku tuuni alammõõt Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

| 20.1 | Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 6 ja IV lisa sätetest on hariliku tuuni alammõõt Vahemeres 10 kg või 80 cm. |
| --- | --- |

20.1

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 6 ja IV lisa sätetest on hariliku tuuni alammõõt Vahemeres 10 kg või 80 cm.

| 20.2 | Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 7 lõikest 1 ei kehtestata Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni puhul lubatud hälvet. |
| --- | --- |

20.2

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 7 lõikest 1 ei kehtestata Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni puhul lubatud hälvet.

21.   Suursilm-tuuni alammõõt

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 6 ja IV lisa sätetest kaotatakse suursilm-tuuni alammõõt.

22.   Teatavate laevatüüpide ja püügivahendite kasutamise piirangud

| 22.1. | Suursilm-tuuni varu, eelkõige noorkalade kaitsmiseks keelatakse püük seinerite ja õngepüügilaevadega allpool punktides a ja b sätestatud ajavahemikul ja piirkonnas.






  a) | Piirkond on määratud järgmiste piiridega: | lõunapiir: 0o lõunalaiust |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.

Suursilm-tuuni varu, eelkõige noorkalade kaitsmiseks keelatakse püük seinerite ja õngepüügilaevadega allpool punktides a ja b sätestatud ajavahemikul ja piirkonnas.

a)

Piirkond on määratud järgmiste piiridega:

lõunapiir: 0o lõunalaiust

| | põhjapiir: 5o põhjalaiust |
| --- | --- |

põhjapiir: 5o põhjalaiust

| | läänepiir: 20o läänepikkust |
| --- | --- |

läänepiir: 20o läänepikkust

| | idapiir: 10o läänepikkust |
| --- | --- |

idapiir: 10o läänepikkust

| b) | Püügikeeld kehtib igal aastal 1. novembrist kuni 30. novembrini. |
| --- | --- |

b)

Püügikeeld kehtib igal aastal 1. novembrist kuni 30. novembrini.

| 22.2. | Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 3 sätetest on ühenduse laevadel lubatud püüda kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud alal ja artikli 3 lõikes 1 nimetatud ajal laevaliikide ja püügivahendite piiranguteta. |
| --- | --- |

22.2.

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 3 sätetest on ühenduse laevadel lubatud püüda kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud alal ja artikli 3 lõikes 1 nimetatud ajal laevaliikide ja püügivahendite piiranguteta.

23.   Harrastus- ja sportkalapüüki käsitlevad meetmed Vahemerel

| 23.1. | Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et keelata veetavate püüniste, haardpüüniste, seinnootade, tragide, nakkevõrkude, abarate ja õngejadade kasutamine tuunide ja tuunilähedaste liikide, eelkõige hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügil Vahemeres. |
| --- | --- |

23.1.

Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et keelata veetavate püüniste, haardpüüniste, seinnootade, tragide, nakkevõrkude, abarate ja õngejadade kasutamine tuunide ja tuunilähedaste liikide, eelkõige hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügil Vahemeres.

| 23.2. | Liikmesriik tagab, et Vahemeres harrastus- ja sportpüügi käigus saadud tuunide ja nende lähiliikide saaki ei turustata. |
| --- | --- |

23.2.

Liikmesriik tagab, et Vahemeres harrastus- ja sportpüügi käigus saadud tuunide ja nende lähiliikide saaki ei turustata.

24.   Hariliku tuuni proovivõtukava

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 5a sätetest kehtestab iga liikmesriik proovivõtuprogrammi püütud hariliku tuuni suurusklasside arvukuse hindamiseks; eelkõige tuleb võtta sumpadest uurimiseks üks suuruseproov (= 100 isendit) 100 tonni eluskala kohta. Suuruseproov võetakse kalakasvanduses saagi kogumise (3) käigus, kasutades ICCATi II eesmärgi aruandemetoodikat. Proove tuleks võtta kõikidest sumpadest iga saagi kogumise käigus. Eelmise aasta proovide andmed tuleb edastada ICCATile 1. maiks 2006.

E osa

Atlandi ookeani kaguosa

25.   SEAFO

| 25.1. | Kõik Kagu-Atlandi kalandusorganisatsiooni (SEAFO) konventsioonialas tegutsevad laevad, mis püüavad liike, mille suhtes ei kehti teiste pädevate rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide kaitse- ja majandamiskord, peavad alates 1. jaanuarist 2006 pardale võtma kvalifitseeritud teadusvaatlejad. |
| --- | --- |

25.1.

Kõik Kagu-Atlandi kalandusorganisatsiooni (SEAFO) konventsioonialas tegutsevad laevad, mis püüavad liike, mille suhtes ei kehti teiste pädevate rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide kaitse- ja majandamiskord, peavad alates 1. jaanuarist 2006 pardale võtma kvalifitseeritud teadusvaatlejad.

| 25.2. | Liikmesriigid peavad võtma vajalikud meetmed, et määrata vaatlejad ning tagada, et vaatlejad määratakse kõigile nende lipu all sõitvatele või nende territooriumil registreeritud laevadele, mis kavatsevad alustada kalapüügitegevust SEAFO konventsioonialas. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nõuetekohaselt määratud teadusvaatlejad jäävad nende kalalaevade pardale, kuhu nad on määratud, niikauaks kui nende asemele asuvad teised teadusvaatlejad. |
| --- | --- |

25.2.

Liikmesriigid peavad võtma vajalikud meetmed, et määrata vaatlejad ning tagada, et vaatlejad määratakse kõigile nende lipu all sõitvatele või nende territooriumil registreeritud laevadele, mis kavatsevad alustada kalapüügitegevust SEAFO konventsioonialas. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nõuetekohaselt määratud teadusvaatlejad jäävad nende kalalaevade pardale, kuhu nad on määratud, niikauaks kui nende asemele asuvad teised teadusvaatlejad.

| 25.3. | Alates 1. jaanuarist 2006 SEAFO konventsioonialas tegutseva ühenduse laeva kapten võtab vastu teadusvaatleja ja teeb temaga koostööd tema ülesannete täitmisel laeva pardal viibimise ajal. |
| --- | --- |

25.3.

Alates 1. jaanuarist 2006 SEAFO konventsioonialas tegutseva ühenduse laeva kapten võtab vastu teadusvaatleja ja teeb temaga koostööd tema ülesannete täitmisel laeva pardal viibimise ajal.

| 25.4. | Liikmesriigid saadavad SEAFO sekretariaadile hiljemalt iga aasta 1. maiks SEAFO teaduskomisjoni poolt kindlaks määratud vormi kasutades põhjaliku aruande, milles hinnatakse nende lipu all sõitvate laevade pardale määratud teadusvaatlejate aruannete sisu. Teadusvaatleja aruanne edastatakse komisjonile samal ajal. |
| --- | --- |

25.4.

Liikmesriigid saadavad SEAFO sekretariaadile hiljemalt iga aasta 1. maiks SEAFO teaduskomisjoni poolt kindlaks määratud vormi kasutades põhjaliku aruande, milles hinnatakse nende lipu all sõitvate laevade pardale määratud teadusvaatlejate aruannete sisu. Teadusvaatleja aruanne edastatakse komisjonile samal ajal.

---

(1)  EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8.

(3)  Üle 1 aasta kasvanduses viibinud kalade jaoks tuleks kehtestada täiendavad proovivõtumeetodid.

III lisa 1. liide

VEETAVAD PÜÜNISED: Skagerrak ja Kattegat

Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma ühe suuruskategooria puhul

| Liigid | Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) |
| --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70‐89 (5) | ≥ 90 |
| Sihtliikide miinimumprotsent |
| 50 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 20 % (7) | 30 % (8) | null |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (3) | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (4) | | x | | x | x | x | x | x |
| Tursik (Trisopterus esmarkii) | | x | | x | x | x | x | x |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | | x | | x | x | x | x | x |
| Harilik merilohe (Trachinus draco) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Limused (v.a Sepia) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Harilik tuulehaug (Belone belone) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Hõbekala (Argentina spp.) | | | | x | x | x | x | x |
| Euroopa kilu (Sprattus sprattus) | | x | | x | x | x | x | x |
| Angerjas (Anguilla anguilla) | | | x | x | x | x | x | x |
| Põhjamere garneel/läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus ) (2) | | | x | x | x | x | x | x |
| Makrell (Scomber spp.) | | | | x | | | x | x |
| Stauriid (Trachurus spp.) | | | | x | | | x | x |
| Harilik heeringas (Clupea harengus) | | | | x | | | x | x |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | | | | | | x | x | x |
| Põhjamere garneel/läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus ) (1) | | | | | x | | x | x |
| Merlang (Merlangius merlangus) | | | | | | | x | x |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | | | | | | | x | x |
| Kõik muud mereorganismid | | | | | | | | x |

Liigid

Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites)

<16

16-31

32-69

35-69

70‐89 (5)

≥ 90

Sihtliikide miinimumprotsent

50 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

20 % (7)

30 % (8)

null

Tobiaslased (Ammodytidae) (3)

x

x

x

x

x

x

x

x

Tobiaslased (Ammodytidae) (4)

x

x

x

x

x

x

Tursik (Trisopterus esmarkii)

x

x

x

x

x

x

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

x

x

x

x

x

x

Harilik merilohe (Trachinus draco) (1)

x

x

x

x

x

x

Limused (v.a Sepia) (1)

x

x

x

x

x

x

Harilik tuulehaug (Belone belone) (1)

x

x

x

x

x

x

Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (1)

x

x

x

x

x

x

Hõbekala (Argentina spp.)

x

x

x

x

x

Euroopa kilu (Sprattus sprattus)

x

x

x

x

x

x

Angerjas (Anguilla anguilla)

x

x

x

x

x

x

Põhjamere garneel/läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus ) (2)

x

x

x

x

x

x

Makrell (Scomber spp.)

x

x

x

Stauriid (Trachurus spp.)

x

x

x

Harilik heeringas (Clupea harengus)

x

x

x

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

x

x

x

Põhjamere garneel/läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus ) (1)

x

x

x

Merlang (Merlangius merlangus)

x

x

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

x

x

Kõik muud mereorganismid

x

---

(1)  Ainult nelja miili ulatuses lähtejoonest.

(2)  Lähtejoonest nelja miili ulatusse jäävast vööndist väljaspool.

(3)  1. märtsist kuni 31. oktoobrini Skagerrakis ja 1. märtsist kuni 31. juulini Kattegatis.

(4)  1. novembrist kuni veebruarikuu viimase päevani Skagerrakis ja 1. augustist kuni veebruarikuu viimase päevani Kattegatis.

(5)  Selle silmasuuruse kategooria puhul peab noodapära olema tehtud ruudukujuliste silmadega võrgust, millel on käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud sorteerimisvõre.

(6)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 10 % segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast, pikklestast, väikesuulestast, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, makrellist, soomuskammeljast, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast, Norra salehomaarist ja homaarist.

(7)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 50 % segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast, pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, heeringast, makrellist, soomuskammeljast, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast, Norra salehomaarist ja homaarist.

(8)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 60 % segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast, pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, soomuskammeljast, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast ja homaarist.

III lisa 2. liide

Skagerraki ja Kattegati püügipiirkondades kasutatava 70 mm silmasuurusega traali sorteerimisvõre spetsifikatsioon

| a) | Liigiselektiivne võre kinnitatakse traalidele, mille noodapära ruudukujuliste võrgusilmade suurus on vähemalt 70 mm ja väiksem kui 90 mm. Noodapära on vähemalt 8 m pikk. Keelatud on kasutada traali, mille noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on ükskõik millises osas üle 100 ruudukujulise silma. |
| --- | --- |

a)

Liigiselektiivne võre kinnitatakse traalidele, mille noodapära ruudukujuliste võrgusilmade suurus on vähemalt 70 mm ja väiksem kui 90 mm. Noodapära on vähemalt 8 m pikk. Keelatud on kasutada traali, mille noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on ükskõik millises osas üle 100 ruudukujulise silma.

| b) | Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil. |
| --- | --- |

b)

Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil.

| c) | Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni 10 meetri kauguseni võrgupikenduses. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge. |
| --- | --- |

c)

Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni 10 meetri kauguseni võrgupikenduses. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge.

| d) | Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääs kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva kolmnurgakujulise väljalõikena. |
| --- | --- |

d)

Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääs kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva kolmnurgakujulise väljalõikena.

| e) | Võre ette on lubatud kinnitada lehter, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70 mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 30 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.

  Liigi ja suuruse suhtes selektiivse traali joonis. Sisenevad kalad suunatakse lehtri abil traali põhja ja võre ette. Suuremad kalad suunatakse võre abil traalist välja, kuna väiksemad kalad ja norra salehomaarid läbivad võre ja sattuvad noodapärasse. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära võimaldab välja pääseda väikestel kaladel ja alamõõdulistel norra salehomaaridel. |
| --- | --- |

e)

Võre ette on lubatud kinnitada lehter, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70 mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 30 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.

Liigi ja suuruse suhtes selektiivse traali joonis. Sisenevad kalad suunatakse lehtri abil traali põhja ja võre ette. Suuremad kalad suunatakse võre abil traalist välja, kuna väiksemad kalad ja norra salehomaarid läbivad võre ja sattuvad noodapärasse. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära võimaldab välja pääseda väikestel kaladel ja alamõõdulistel norra salehomaaridel.

III lisa 3. liide

Teatavate veetavate püünistega lubatud püügi tingimused ICESi alapiirkondades III, IV, V, VI ja VII ning ICESi rajoonides VIII a, b, c, e

Ülemises paneelis paikneva ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioon

Vähemalt 70 mm ja alla 100 mm võrgusilma suurusega traalide, ankurdatud põhjanootade või samalaadsete püüniste kokkutõmmatud tagaosa ruudukujuliste 100 mm siseläbimõõduga võrgusilmadega selektiivakna spetsifikatsioon

Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

Selektiivakna asukoht

Selektiivaken paigutatakse traali kokkutõmmatud tagaosa ülemisse paneeli vahetult noodapärast ja võrgupikendusest koosneva kokkutõmbamata osa ette.

Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma kaugusel käsitsi põimitud silmareast võrgupikenduse ja traali tagumise kokkutõmmatud osa vahel.

Selektiivakna suurus

Selektiivakna pikkus on vähemalt 2 m ja laius vähemalt 1 m.

Selektiivakna võrk

Silmaava suurus on vähemalt 100 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad kõikide sõlmevahedega.

Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikiteljega.

Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi maksimaalne jämedus on 4 mm.

Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge

Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada. Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 mm.

Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud.

Selektiivakna väikseima külje (s.t meetripikkune külg, mis on risti noodapära pikiteljega) ülemise paneeli avatud rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema vähemalt võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud täisrombikujuliste silmade arvuga, mis on jagatud 0,7-ga.

Muu

Selektiivakna paigutust traalis kujutab järgmine joonis.

Image

III lisa 4. liide

Loetelu laevade kohta, mille NEAFC

on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks

| Laeva nimi | Lipuriik | Laeva IMO (1) number |
| --- | --- | --- |
| FONTENOVA | Panama | p.m. |
| IANNIS | Panama | p.m. |
| LANNIS I | Panama | p.m. |
| LISA | Dominica Ühendus | 8606836 |
| KERGUELEN | Guinea Conakry | p.m. |
| OKHOTINO | Dominica Ühendus | 8522169 |
| OLCHAN | Dominica Ühendus | 8422838 |
| OSTROE | Dominica Ühendus | 8522042 |
| OSTROVETS | Dominica Ühendus | 8522030 |
| OYRA | Dominica Ühendus | 8522119 |
| OZHERELYE | Dominica Ühendus | 8422876 |
| SUNNY JANE | Belize | 7347407 |
| PAVLOVSK | Dominica Ühendus | 8326319 |
| DOLPHIN | Gruusia | p.m. |
| ICE BAY | Kambodža | 8028424 |
| TURICIA | Panama | 7700104 |
| GRAND SOL | Panama | p.m. |
| MURTOSA | Togo | 7385174 |

Laeva nimi

Lipuriik

Laeva IMO (1) number

FONTENOVA

Panama

p.m.

IANNIS

Panama

p.m.

LANNIS I

Panama

p.m.

LISA

Dominica Ühendus

8606836

KERGUELEN

Guinea Conakry

p.m.

OKHOTINO

Dominica Ühendus

8522169

OLCHAN

Dominica Ühendus

8422838

OSTROE

Dominica Ühendus

8522042

OSTROVETS

Dominica Ühendus

8522030

OYRA

Dominica Ühendus

8522119

OZHERELYE

Dominica Ühendus

8422876

SUNNY JANE

Belize

7347407

PAVLOVSK

Dominica Ühendus

8326319

DOLPHIN

Gruusia

p.m.

ICE BAY

Kambodža

8028424

TURICIA

Panama

7700104

GRAND SOL

Panama

p.m.

MURTOSA

Togo

7385174

---

(1)  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon

---

IV LISA

I OSA

Kolmanda riigi vetes kalastavate ühenduse laevade püügilitsentside ja –lubadega seotud koguselised piirangud

| Püügipiirkond | Püügiliik | Litsentside arv | Litsentside jaotamine liikmesriikide vahel | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd | Heeringas, põhja pool 62o00'N | | | |
| Põhjalähedased liigid, põhja pool 62o00'N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrell, lõuna pool 62o00'N, seinnoodapüük | 11 | DE: 1 (1), DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1) | Ei kohaldata |
| Makrell, lõuna pool 62o00'N, traalnoodapüük | 19 | Ei kohaldata |
| Makrell, põhja pool 62o00'N, seinnoodapüük | 11 (2) | DK: 11 | Ei kohaldata |
| Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62o00'N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusele ulatuvas vööndis | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Tursa ja kilttursa sihtpüük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62o28' ja ida pool 6o30'W. | 8 (3) | | 4 |
| | Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. Ajavahemikul 1. märts-31. mai ning 1. oktoober-31. detsember võivad laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61o20'N ja 62o00'N vahele ning lähtejoontest 12–21 miili kaugusele. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61o30'N ja lääne pool 9o00'W ning piirkonnas 7o00'W ja 9o00'W vahel, lõuna pool 60o30'N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60o30'N, 7o00'W ning 60o00'N, 6o00'W vahel kulgevat joont. | 70 | DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4) | 20 (5) |
| | Süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid. | 70 | | 22 (5) |
| Põhjaputassuu püük. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte asutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega “põhjaputassuu põhiline püügipiirkond.” | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Õngepüük | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makrellipüük | 12 | DK: 12 | 12 |
| Heeringa püük, põhja pool 62oN | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Venemaa Föderatsiooni veed | Kõik püügiliigid | pm | | pm |
| Tursapüük | 7 (6) | | pm |
| Kilupüük | pm | | pm |

Püügipiirkond

Püügiliik

Litsentside arv

Litsentside jaotamine liikmesriikide vahel

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd

Heeringas, põhja pool 62o00'N

Põhjalähedased liigid, põhja pool 62o00'N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrell, lõuna pool 62o00'N, seinnoodapüük

11

DE: 1 (1), DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1)

Ei kohaldata

Makrell, lõuna pool 62o00'N, traalnoodapüük

19

Ei kohaldata

Makrell, põhja pool 62o00'N, seinnoodapüük

11 (2)

DK: 11

Ei kohaldata

Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62o00'N

480

DK: 450, UK: 30

150

Fääri saarte veed

Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusele ulatuvas vööndis

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Tursa ja kilttursa sihtpüük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62o28' ja ida pool 6o30'W.

8 (3)

4

Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. Ajavahemikul 1. märts-31. mai ning 1. oktoober-31. detsember võivad laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61o20'N ja 62o00'N vahele ning lähtejoontest 12–21 miili kaugusele.

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61o30'N ja lääne pool 9o00'W ning piirkonnas 7o00'W ja 9o00'W vahel, lõuna pool 60o30'N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60o30'N, 7o00'W ning 60o00'N, 6o00'W vahel kulgevat joont.

70

DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4)

20 (5)

Süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid.

70

22 (5)

Põhjaputassuu püük. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte asutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega “põhjaputassuu põhiline püügipiirkond.”

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Õngepüük

10

UK: 10

6

Makrellipüük

12

DK: 12

12

Heeringa püük, põhja pool 62oN

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Venemaa Föderatsiooni veed

Kõik püügiliigid

pm

pm

Tursapüük

7 (6)

pm

Kilupüük

pm

pm

II OSA

Ühenduse vetes kalastavate kolmandate riikide kalalaevade püügilitsentside ja –lubadega seotud koguselised piirangud

| Lipuriik | Püügiliik | Litsentside arv | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | Heeringas, põhja pool 62o00'N | 18 | 18 |
| Fääri saared | Makrell, VIa (põhja pool 56o30'N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56o30'N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56o30'N) | 14 | 14 |
| Heeringas, põhja pool 62o00'N | 21 | 21 |
| Heeringas, IIIa | 4 | 4 |
| Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56o30'N); tobiapüük, IV (k.a hariliku stauriidi vältimatu kaaspüük) | 15 | 15 |
| Molva ja meriluts | 20 | 10 |
| Põhjaputassuu, VIa (põhja pool 56o30'N), VIb, VII (lääne pool 12o00'W) | 20 | 20 |
| Sinine molva | 16 | 16 |
| Venemaa Föderatsioon | Heeringas, IIId (Rootsi veed) | pm | pm |
| Heeringas, IIId (Rootsi veed, kalapüügiga mittetegelevad emalaevad) | pm | pm |
| Kilu | 4 (7) | pm |
| Barbados | Viburhännakud (8) (Prantsuse Guajaana veed) | 5 | pm (9) |
| Riffahvenlased (10) (Prantsuse Guajaana veed) | 5 | pm |
| Guyana | Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed) | pm | pm (12) |
| Suriname | Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed) | 5 | pm (13) |
| Trinidad ja Tobago | Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed) | 8 | pm (14) |
| Jaapan | Tuunid (15) (Prantsuse Guajaana veed) | pm | |
| Korea | Tuunid (16) (Prantsuse Guajaana veed) | pm | pm (11) |
| Venezuela | Riffahvenlased (11) (Prantsuse Guajaana veed) | 41 | pm |
| Haid (11) (Prantsuse Guajaana veed) | 4 | pm |

Lipuriik

Püügiliik

Litsentside arv

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra

Heeringas, põhja pool 62o00'N

18

18

Fääri saared

Makrell, VIa (põhja pool 56o30'N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56o30'N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56o30'N)

14

14

Heeringas, põhja pool 62o00'N

21

21

Heeringas, IIIa

4

4

Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56o30'N); tobiapüük, IV (k.a hariliku stauriidi vältimatu kaaspüük)

15

15

Molva ja meriluts

20

10

Põhjaputassuu, VIa (põhja pool 56o30'N), VIb, VII (lääne pool 12o00'W)

20

20

Sinine molva

16

16

Venemaa Föderatsioon

Heeringas, IIId (Rootsi veed)

pm

pm

Heeringas, IIId (Rootsi veed, kalapüügiga mittetegelevad emalaevad)

pm

pm

Kilu

4 (7)

pm

Barbados

Viburhännakud (8) (Prantsuse Guajaana veed)

5

pm (9)

Riffahvenlased (10) (Prantsuse Guajaana veed)

5

pm

Guyana

Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed)

pm

pm (12)

Suriname

Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed)

5

pm (13)

Trinidad ja Tobago

Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed)

8

pm (14)

Jaapan

Tuunid (15) (Prantsuse Guajaana veed)

pm

Korea

Tuunid (16) (Prantsuse Guajaana veed)

pm

pm (11)

Venezuela

Riffahvenlased (11) (Prantsuse Guajaana veed)

41

pm

Haid (11) (Prantsuse Guajaana veed)

4

pm

III OSA

Artikli 25 lõike 2 kohane deklaratsioon

Image

---

(1)  Selline jaotus kehtib sein- ja traalnoodapüügi puhul.

(2)  Valitakse 11 seinnoodapüügilitsentsi seast, mis on mõeldud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62o00'N.

(3)  Vastavalt 1999. aasta osas kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püüki käsitlevaid arve “igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12–21 miili kaugusel asuvas kalastusvööndis” käsitlevate arvude hulgas.

(4)  Nimetatud arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.

(5)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad “traalpüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest”.

(6)  Kohaldatakse ainult Läti lipu all sõitvate laevade suhtes.

(7)  Kohaldatakse ainult EÜ vete Läti vööndis.

(8)  Krevetipüügilitsentsid Prantsuse Guajaana departemangu vetes antakse välja asjaomaste kolmanda riigi asutuste esitatud püügikava alusel, mille komisjon on heaks kiitnud. Iga asjaomase litsentsi kehtivusaega piiratakse vastavalt litsentsi väljaandmisel aluseks olnud püügikavas ettenähtud püügiperioodile.

(9)  Aastas merel viibitud päevade arv on 200.

(10)  Püütakse ainult õngejadade või mõrraga (riffahvenad) või õngejadade ja võrkudega, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, sügavusel üle 30 m (ogahailased). Kõnealuste litsentside saamiseks tuleb tõendada, et litsentsi taotleva reederi ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75% kogu riffahvenapüügist või 50% kogu ogahailastepüügist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes.

Eespool nimetatud lepingu peavad olema kinnitanud Prantsuse asutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse litsentsitaotlusele.

Eespool nimetatud kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse asutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.

(11)  Kohaldatakse 1. jaanuarist kuni 30. aprillini 2006.

(12)  Norraga 2006. aasta osas toimuvate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(13)  Aastas merel viibitud päevade arv on pm.

(14)  Aastas merel viibitud päevade arv on 350.

(15)  Püügil kasutatakse ainult õngejadasid.

(16)  Nendest kuni 10 tursapüügilaeva, mis korraga püüavad nakkevõrkudega.

---

V LISA

I OSA

Püügipäevikusse kantavad andmed

Kui kalastamine toimub ühenduse liikmesriikide rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvas vööndis, kus kehtivad ühenduse kalapüügieeskirjad, tuleb kohe pärast järgmisi toiminguid püügipäevikusse kanda järgmised üksikasjalikud andmed.

Pärast iga loomuse võtmist:

| 1.1. | iga kalaliigi kogus (kilogrammides eluskaalu kohta); |
| --- | --- |

1.1.

iga kalaliigi kogus (kilogrammides eluskaalu kohta);

| 1.2. | loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

1.2.

loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg;

| 1.3. | loomuse võtmise geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

1.3.

loomuse võtmise geograafiline asukoht;

| 1.4. | kalastusviis. |
| --- | --- |

1.4.

kalastusviis.

Pärast iga ümberlaadimist teisele laevale või teiselt laevalt:

| 2.1. | märge “vastu võetud (milliselt laevalt)” või “ümber laaditud (millisele laevale)”; |
| --- | --- |

2.1.

märge “vastu võetud (milliselt laevalt)” või “ümber laaditud (millisele laevale)”;

| 2.2. | iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides); |
| --- | --- |

2.2.

iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides);

| 2.3. | selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümberlaadimine toimus. |
| --- | --- |

2.3.

selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümberlaadimine toimus.

| 2.4. | tursa ümberlaadimine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

2.4.

tursa ümberlaadimine ei ole lubatud.

Pärast iga lossimist ühenduse sadamas:

| 3.1. | sadama nimi; |
| --- | --- |

3.1.

sadama nimi;

| 3.2. | iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides). |
| --- | --- |

3.2.

iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides).

Pärast iga infoedastust Euroopa Ühenduste Komisjonile:

| 4.1. | edastamise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

4.1.

edastamise kuupäev ja kellaaeg;

| 4.2. | sõnumitüüp: “püük sisenemisel”, “püük väljumisel”, “püük”, “ümberlaadimine”; |
| --- | --- |

4.2.

sõnumitüüp: “püük sisenemisel”, “püük väljumisel”, “püük”, “ümberlaadimine”;

| 4.3. | raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi. |
| --- | --- |

4.3.

raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi.

II OSA

Image

---

VI LISA

KOMISJONILE EDASTATAVA TEABE SISU JA EDASTUSVIISID

| 1. | Euroopa Ühenduste Komisjonile edastatav teave ja teabeedastuse ajakava on järgmine:






  1.1. | Kõikidel juhtudel, kui laev alustab püügireisi (1) ühenduse vetes, saadab ta “püük sisenemisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m (2) | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | COE (= “püük sisenemisel”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o (3) | (püügireisi seerianumber asjaomasel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis, laeva pardanumber) |
| LT (4) | o (5) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (4) | o (5) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| LI | o | (eeldatav asukoha pikkuskraad, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadide või kümnendkoha järgi) |
| LN | o | (eeldatav asukoha pikkuskraad, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadide või kümnendkoha järgi) |
| RA | m | (asjakohane ICESi püügipiirkond) |
| OB | m | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: |
| | | FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.

Euroopa Ühenduste Komisjonile edastatav teave ja teabeedastuse ajakava on järgmine:

1.1.

Kõikidel juhtudel, kui laev alustab püügireisi (1) ühenduse vetes, saadab ta “püük sisenemisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:

SR

m (2)

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

COE (= “püük sisenemisel”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o (3)

(püügireisi seerianumber asjaomasel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis, laeva pardanumber)

LT (4)

o (5)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (4)

o (5)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

LI

o

(eeldatav asukoha pikkuskraad, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadide või kümnendkoha järgi)

LN

o

(eeldatav asukoha pikkuskraad, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadide või kümnendkoha järgi)

RA

m

(asjakohane ICESi püügipiirkond)

OB

m

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena:

FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.2. | Kõikidel juhtudel, kui laev lõpetab püügireisi (1) ühenduse vetes, saadab ta “püük väljumisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (asjaomase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | COX (= “püük väljumisel”) |
| RC | m | ( rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügireisi seerianumber asjaomasel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis, laeva pardanumber) |
| LT (6) | o (7) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (6) | o (7) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| RA | m | (asjakohane ICESi püügipiirkond, kus püük toimus) |
| CA | m | (iga kalaliigi kogus viimasest aruandest vajadusel paaridena,: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| OB | o | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DF | o | (püügipäevade arv viimasest aruandest) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.2.

Kõikidel juhtudel, kui laev lõpetab püügireisi (1) ühenduse vetes, saadab ta “püük väljumisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(asjaomase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

COX (= “püük väljumisel”)

RC

m

( rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügireisi seerianumber asjaomasel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis, laeva pardanumber)

LT (6)

o (7)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (6)

o (7)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

RA

m

(asjakohane ICESi püügipiirkond, kus püük toimus)

CA

m

(iga kalaliigi kogus viimasest aruandest vajadusel paaridena,: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

OB

o

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DF

o

(püügipäevade arv viimasest aruandest)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.3. | Heeringa- ja makrellipüügi puhul igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud kalastusvöönditesse ning kõikide muude liikide püügi puhul iga nädal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud vöönditesse, tuleb esitada püügipäevik, milles täpsustakse:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (asjaomase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | CAT (= “püügipäevik”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügireisi seerianumber asjaomasel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis, laeva pardanumber) |
| LT (6) | o (7) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (6) | o (7) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| RA | m | (asjakohane ICESi püügipiirkond, kus püük toimus) |
| CA | m | (iga kalaliigi kogus viimasest aruandest vajadusel paaridena,: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| OB | o | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena, FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DF | o | (püügipäevade arv viimasest aruandest) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.3.

Heeringa- ja makrellipüügi puhul igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud kalastusvöönditesse ning kõikide muude liikide püügi puhul iga nädal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud vöönditesse, tuleb esitada püügipäevik, milles täpsustakse:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(asjaomase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

CAT (= “püügipäevik”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügireisi seerianumber asjaomasel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis, laeva pardanumber)

LT (6)

o (7)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (6)

o (7)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

RA

m

(asjakohane ICESi püügipiirkond, kus püük toimus)

CA

m

(iga kalaliigi kogus viimasest aruandest vajadusel paaridena,: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

OB

o

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena, FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DF

o

(püügipäevade arv viimasest aruandest)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.4. | Kui ümberlaadimine on kavandatud sõnumite “püük sisenemisel” ja “püük väljumisel” vahel, tuleb lisaks “püügipäevikute” sõnumitele saata vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist lisateade “ümberlaadimine”, milles täpsustatakse:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (asjaomase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | TRA (= “ümberlaadimine”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügireisi seerianumber asjaomasel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis, laeva pardanumber) |
| KG | m | (maha- või pealelaaditava kalaliigi kogus vajadusel paaridena, FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| TT | m | (pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TF | m | (mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung) |
| LT (8) | m/o (9), (10) | (eeldatav laeva asukoha laiuskraad, kus ümberlaadimine on kavandatud) |
| LG (8) | m/o (9), (10) | (eeldatav laeva asukoha pikkuskraad, kus ümberlaadimine on kavandatud) |
| PD | m | (eeldatav kuupäev, millal ümberlaadimine on kavandatud) |
| PT | m | (eeldatav kellaaeg, millal ümberlaadimine on kavandatud) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.4.

Kui ümberlaadimine on kavandatud sõnumite “püük sisenemisel” ja “püük väljumisel” vahel, tuleb lisaks “püügipäevikute” sõnumitele saata vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist lisateade “ümberlaadimine”, milles täpsustatakse:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(asjaomase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

TRA (= “ümberlaadimine”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügireisi seerianumber asjaomasel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis, laeva pardanumber)

KG

m

(maha- või pealelaaditava kalaliigi kogus vajadusel paaridena, FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

TT

m

(pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)

TF

m

(mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)

LT (8)

m/o (9), (10)

(eeldatav laeva asukoha laiuskraad, kus ümberlaadimine on kavandatud)

LG (8)

m/o (9), (10)

(eeldatav laeva asukoha pikkuskraad, kus ümberlaadimine on kavandatud)

PD

m

(eeldatav kuupäev, millal ümberlaadimine on kavandatud)

PT

m

(eeldatav kellaaeg, millal ümberlaadimine on kavandatud)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 2. | Edastamise vorm
  Kui punkti 3.3 ei kohaldata (vt allpool), edastatakse eespool nimetatud punktis 1 määratletud teave, arvestades eespool nimetatud koode ja andmete järjekorda, ning eelkõige:






  — | peab tekst “VRONT” asuma sõnumi teema real; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui punkti 3.3 ei kohaldata (vt allpool), edastatakse eespool nimetatud punktis 1 määratletud teave, arvestades eespool nimetatud koode ja andmete järjekorda, ning eelkõige:

—

peab tekst “VRONT” asuma sõnumi teema real;

| — | iga järgnev teave märgitakse uuele reale; |
| --- | --- |

—

iga järgnev teave märgitakse uuele reale;

| — | asjaomane kood märgitakse enne teavet, eraldades nad üksteisest tühikuga. |
| --- | --- |

—

asjaomane kood märgitakse enne teavet, eraldades nad üksteisest tühikuga.

Näidis (fiktiivsed andmed):

| SR | |
| --- | --- |
| AD | XEU |
| SQ | 1 |
| TM | COE |
| RC | IRCS |
| TN | 1 |
| NA | LAEVA NIMI |
| IR | NOR |
| XR | PO 12345 |
| LT | +65.321 |
| LO | -21.123 |
| RA | 04A. |
| OB | COD 100 HAD 300 |
| DA | 20051004 |
| MA | KAPTENI NIMI |
| TI | 1315 |
| ER | |

SR

AD

XEU

SQ

1

TM

COE

RC

IRCS

TN

1

NA

LAEVA NIMI

IR

NOR

XR

PO 12345

LT

+65.321

LO

-21.123

RA

04A.

OB

COD 100 HAD 300

DA

20051004

MA

KAPTENI NIMI

TI

1315

ER

| 3. | Teabe edastusviis






  3.1. | Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis teleksi (SAT COM C 420599543 FISH), e-posti (FISHERIES-telecom@cec.eu.int) või ühe punktis 4 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 2 kindlaksmääratud vormis. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis teleksi (SAT COM C 420599543 FISH), e-posti (FISHERIES-telecom@cec.eu.int) või ühe punktis 4 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 2 kindlaksmääratud vormis.

| 3.2. | Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib kõnealuse laeva nimel selle edastada mõni teine laev. |
| --- | --- |

3.2.

Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib kõnealuse laeva nimel selle edastada mõni teine laev.

| 3.3. | Juhul kui lipuriigil on tehniliselt võimalik saata tema tegutsevate laevade nimel kõik eespool nimetatud sõnumid ja teated nn NAF-vormingus (Põhja-Atlandi vorming), võib kõnealune lipuriik – pärast lipuriigi ja komisjoni kahepoolset kokkulepet – saata teabe turvalise edastusprotokolliga Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis. Sel juhul tuleb edastamisel lisada täiendav teave (pärast AD teavet)







  FR | m | (kellelt; poole kolmetäheline ISO kood) |
| --- | --- | --- | --- |
| RN | m | (teate seerianumber asjakohasel aastal) |
| RD | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| RT | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |

3.3.

Juhul kui lipuriigil on tehniliselt võimalik saata tema tegutsevate laevade nimel kõik eespool nimetatud sõnumid ja teated nn NAF-vormingus (Põhja-Atlandi vorming), võib kõnealune lipuriik – pärast lipuriigi ja komisjoni kahepoolset kokkulepet – saata teabe turvalise edastusprotokolliga Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis. Sel juhul tuleb edastamisel lisada täiendav teave (pärast AD teavet)

FR

m

(kellelt; poole kolmetäheline ISO kood)

RN

m

(teate seerianumber asjakohasel aastal)

RD

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

RT

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

Näidis (eespool nimetatud andmetega)

//SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//RC/IRCS//TN/1//NA/LAEVA NIMI//IR/NOR//XR/PO 12345//LT/+65.321//LG/-21.123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD 300//DA/20051004//TI/1315//MA/KAPTENI NIMI//ER//

Lipuriik saab tagasiside sõnumi, milles täpsustatakse:

| SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- |
| AD | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood) |
| FR | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| RN | m | (sõnumi seerianumber käesoleval aastal, millal tagasiside sõnum saadeti) |
| TM | m | RET (= “tagasi”) |
| SQ | m | (asjakohase laeva algse sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung, mida nimetati algses sõnumis) |
| RS | m | (tagasiside – ACK või NAK) |
| RE | m | (tagasiside vea number) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

SR

m

(= teate algus)

AD

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood)

FR

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

RN

m

(sõnumi seerianumber käesoleval aastal, millal tagasiside sõnum saadeti)

TM

m

RET (= “tagasi”)

SQ

m

(asjakohase laeva algse sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung, mida nimetati algses sõnumis)

RS

m

(tagasiside – ACK või NAK)

RE

m

(tagasiside vea number)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

ER

m

(= teate lõpp)

| 4. | Raadiojaama nimi






  Raadiojaama nimi | Raadiojaama kutsung |
| --- | --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land's End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Gryt | GRYT RADIO |
| Göteborg | SOG |
| Turku | OFK |

4.

Raadiojaama nimi

Raadiojaama kutsung

Lyngby

OXZ

Land's End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Gryt

GRYT RADIO

Göteborg

SOG

Turku

OFK

| 5. | Liikide märkimiseks vajalikud koodid






  Limapead (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- | --- |
| Harilik karelest (Hippoglossoides platessoides), | PLA |
| Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus), | ANE |
| Merikurat (Lophius spp.) | MNZ |
| Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) | ARG |
| Atlandi merilatikas (Brama brama), | POA |
| Hiidhai (Cetorhinus maximus), | BSK |
| Süsisaba (Aphanopus carbo) | BSF |
| Sinine molva (Molva dypterygia) | BLI |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | WHB |
| Tups-mõõkhännak (Xyphopenaeus kroyerii), | BOB |
| Tursk (Gadus morhua) | COD |
| Põhjamere garneel (Crangon crangon) | CSH |
| Ebakalmaar (Loligo spp.) | SQC |
| Harilik ogahai (Squalus acanthias) | DGS |
| Niituimlutsud (Phycis spp.) | FOR |
| Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) | HAD |
| Merluus (Merluccius merluccius) | HKE |
| Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus) | HAL |
| Harilik heeringas (Clupea harengus) | HER |
| Harilik stauriid (Trachurus trachurus) | HOM |
| Harilik molva (Molva molva) | LIN |
| Makrell (Scomber scombrus) | MAC |
| Soomuskammeljas (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | PRA |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Tursik (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus) | ORY |
| Muu | OTH |
| Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Pollak (Pollachius pollachius) | POL |
| Harilik heeringahai (Lamma nasus) | POR |
| Meriahven (Sebastes spp.) | RED |
| Besuugo (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris) | RNG |
| Saida (Pollachius virens) | POK |
| Lõhe (Salmo salar) | SAL |
| Tobias (Ammodytes spp.) | SAN |
| Sardiin (Sardina pilchardus) | PIL |
| Haid (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Viburhännaklased (Penaeidae) | PEZ |
| Euroopa kilu (Sprattus sprattus) | SPR |
| Lühiuimkalmaar (Illex spp.), | SQX |
| Tuunid (Thunnidae) | TUN |
| Meriluts (Brosme brosme) | USK |
| Merlang (Merlangus merlangus) | WHG |
| Ruske soomuslest (Limanda ferruginea) | YEL |

5.

Limapead (Beryx spp.)

ALF

Harilik karelest (Hippoglossoides platessoides),

PLA

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus),

ANE

Merikurat (Lophius spp.)

MNZ

Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus)

ARG

Atlandi merilatikas (Brama brama),

POA

Hiidhai (Cetorhinus maximus),

BSK

Süsisaba (Aphanopus carbo)

BSF

Sinine molva (Molva dypterygia)

BLI

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

WHB

Tups-mõõkhännak (Xyphopenaeus kroyerii),

BOB

Tursk (Gadus morhua)

COD

Põhjamere garneel (Crangon crangon)

CSH

Ebakalmaar (Loligo spp.)

SQC

Harilik ogahai (Squalus acanthias)

DGS

Niituimlutsud (Phycis spp.)

FOR

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

HAD

Merluus (Merluccius merluccius)

HKE

Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus)

HAL

Harilik heeringas (Clupea harengus)

HER

Harilik stauriid (Trachurus trachurus)

HOM

Harilik molva (Molva molva)

LIN

Makrell (Scomber scombrus)

MAC

Soomuskammeljas (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

PRA

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

NEP

Tursik (Trisopterus esmarkii)

NOP

Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus)

ORY

Muu

OTH

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

PLE

Pollak (Pollachius pollachius)

POL

Harilik heeringahai (Lamma nasus)

POR

Meriahven (Sebastes spp.)

RED

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

SBR

Kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris)

RNG

Saida (Pollachius virens)

POK

Lõhe (Salmo salar)

SAL

Tobias (Ammodytes spp.)

SAN

Sardiin (Sardina pilchardus)

PIL

Haid (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Viburhännaklased (Penaeidae)

PEZ

Euroopa kilu (Sprattus sprattus)

SPR

Lühiuimkalmaar (Illex spp.),

SQX

Tuunid (Thunnidae)

TUN

Meriluts (Brosme brosme)

USK

Merlang (Merlangus merlangus)

WHG

Ruske soomuslest (Limanda ferruginea)

YEL

| 6. | Asjaomase piirkonna tähistamiseks kasutatakse järgmisi koode:






  02A. | ICESi rajoon IIa – Norra meri |
| --- | --- | --- |
| 02B. | ICESi rajoon IIB – Teravmäed ja Karusaar |
| 03A. | ICESi rajoon IIIa – Skagerrak ja Kattegat |
| 03B. | ICESi rajoon IIIb |
| 03C. | ICESi rajoon IIIc |
| 03D. | ICESi rajoon IIId – Läänemeri |
| 04A. | ICESi rajoon IVa – Põhjamere põhjaosa |
| 04B. | ICESi rajoon IVb – Põhjamere keskosa |
| 04C. | ICESi rajoon IVc – Põhjamere lõunaosa |
| 05A. | ICESi rajoon Va – Islandi vesistud |
| 05B. | ICESi rajoon Vb – Fääri saarte vesistud |
| 06A. | ICESi rajoon VIa – Šotimaa looderannik ja Põhja-Iirimaa |
| 06B. | ICESi rajoon VIb – Rockall |
| 07A. | ICESi rajoon VIIa – Iiri meri |
| 07B. | ICESi rajoon VIIb – Iirimaa lääneosa |
| 07C. | ICESi rajoon VIIc – Porcupine'i? madal |
| 07D. | ICESi rajoon VIId – La Manche'i? idaosa |
| 07E. | ICESi rajoon VIIe – La Manche'i? lääneosa |
| 07F. | ICESi rajoon VIIf – Bristoli laht |
| 07G. | ICESi rajoon VIIg – Keldi mere põhjaosa |
| 07H. | ICESi rajoon VIIh – Keldi mere lõunaosa |
| 07J. | ICESi rajoon VIIj – Iirimaa edelaosa idapoolsed veed |
| 07K. | ICESi rajoon VIIk – Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed |
| 08A. | ICESi rajoon VIIIa – Biskaia lahe põhjaosa |
| 08B. | ICESi rajoon VIIIb – Biskaia lahe keskosa |
| 08C. | ICESi rajoon VIIIc – Biskaia lahe lõunaosa |
| 08D. | ICESi rajoon VIIId – Biskaia laht – avameri |
| 08E. | ICESi rajoon VIIIe – Biskaia lahe lääneosa |
| 09A. | ICESi rajoon IXa – Portugali vete idaosa |
| 09B. | ICESi rajoon IXb – Portugali vete lääneosa |
| 14A. | ICESi rajoon XIVa – Gröönimaa kirdeosa |
| 14B. | ICESi rajoon XIVb – Gröönimaa kaguosa |

6.

02A.

ICESi rajoon IIa – Norra meri

02B.

ICESi rajoon IIB – Teravmäed ja Karusaar

03A.

ICESi rajoon IIIa – Skagerrak ja Kattegat

03B.

ICESi rajoon IIIb

03C.

ICESi rajoon IIIc

03D.

ICESi rajoon IIId – Läänemeri

04A.

ICESi rajoon IVa – Põhjamere põhjaosa

04B.

ICESi rajoon IVb – Põhjamere keskosa

04C.

ICESi rajoon IVc – Põhjamere lõunaosa

05A.

ICESi rajoon Va – Islandi vesistud

05B.

ICESi rajoon Vb – Fääri saarte vesistud

06A.

ICESi rajoon VIa – Šotimaa looderannik ja Põhja-Iirimaa

06B.

ICESi rajoon VIb – Rockall

07A.

ICESi rajoon VIIa – Iiri meri

07B.

ICESi rajoon VIIb – Iirimaa lääneosa

07C.

ICESi rajoon VIIc – Porcupine'i? madal

07D.

ICESi rajoon VIId – La Manche'i? idaosa

07E.

ICESi rajoon VIIe – La Manche'i? lääneosa

07F.

ICESi rajoon VIIf – Bristoli laht

07G.

ICESi rajoon VIIg – Keldi mere põhjaosa

07H.

ICESi rajoon VIIh – Keldi mere lõunaosa

07J.

ICESi rajoon VIIj – Iirimaa edelaosa idapoolsed veed

07K.

ICESi rajoon VIIk – Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed

08A.

ICESi rajoon VIIIa – Biskaia lahe põhjaosa

08B.

ICESi rajoon VIIIb – Biskaia lahe keskosa

08C.

ICESi rajoon VIIIc – Biskaia lahe lõunaosa

08D.

ICESi rajoon VIIId – Biskaia laht – avameri

08E.

ICESi rajoon VIIIe – Biskaia lahe lääneosa

09A.

ICESi rajoon IXa – Portugali vete idaosa

09B.

ICESi rajoon IXb – Portugali vete lääneosa

14A.

ICESi rajoon XIVa – Gröönimaa kirdeosa

14B.

ICESi rajoon XIVb – Gröönimaa kaguosa

| 7. | Lisaks punktide 1-6 sätetele kohaldatakse kolmanda riikide kalalaevade suhtes, mis kavatsevad püüda ühenduse vetes põhjaputassuud, järgmisi sätteid.






  a) | Laevad, mille pardal on juba saak, võivad alustada oma püügireisi üksnes pärast asjaomase rannikuäärse pädeva asutuse käest loa saamist. Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne ühenduse vetesse sisenemist nõuetekohaselt ühte järgmistest kalapüügi seirekeskustest:






  i) | Ühendkuningriigi keskus (Edinburgh) – e-posti teel aadressil: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+44 131271 9700) või |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Lisaks punktide 1-6 sätetele kohaldatakse kolmanda riikide kalalaevade suhtes, mis kavatsevad püüda ühenduse vetes põhjaputassuud, järgmisi sätteid.

a)

Laevad, mille pardal on juba saak, võivad alustada oma püügireisi üksnes pärast asjaomase rannikuäärse pädeva asutuse käest loa saamist. Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne ühenduse vetesse sisenemist nõuetekohaselt ühte järgmistest kalapüügi seirekeskustest:

i)

Ühendkuningriigi keskus (Edinburgh) – e-posti teel aadressil: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+44 131271 9700) või

| ii) | Iirimaa keskus (Haulbowline) – e-posti teel aadressil nscstaff@eircom.net või telefoni teel (+353 87236 5998).
  Teatises nimetatakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ja laeva kapteni määratud hinnanguline ühenduse vetesse sisenemise asukoht (läänepikkus/põhjalaius), ning samuti piirkond, kus laev kavatseb alustada püüki. Laev ei alusta püüki enne, kuni ta pole saanud kinnitust teatise kättesaamise kohta ega juhiseid selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal teatisel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni reisi lõpuni.
  Ilmal et see piiraks mis tahes merel tehtavaid kontrolle, võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist kontrolliks sadamas. |
| --- | --- |

ii)

Iirimaa keskus (Haulbowline) – e-posti teel aadressil nscstaff@eircom.net või telefoni teel (+353 87236 5998).

Teatises nimetatakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ja laeva kapteni määratud hinnanguline ühenduse vetesse sisenemise asukoht (läänepikkus/põhjalaius), ning samuti piirkond, kus laev kavatseb alustada püüki. Laev ei alusta püüki enne, kuni ta pole saanud kinnitust teatise kättesaamise kohta ega juhiseid selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal teatisel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni reisi lõpuni.

Ilmal et see piiraks mis tahes merel tehtavaid kontrolle, võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist kontrolliks sadamas.

| b) | Laevad, mis sisenevad ühenduse vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest. |
| --- | --- |

b)

Laevad, mis sisenevad ühenduse vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest.

| c) | Erandina punkti 1.2 sätetest loetakse püügireis lõppenuks, kui laev lahkub ühenduse vetest või siseneb ühenduse sadamasse, kus kogu tema saak lossitakse.
  Laevad lahkuvad ühenduse vetest ainult järgmiste kontrollmarsruutide kaudu:






  A. | ICESI ruut 48 E2 rajoonis VIa, |
| --- | --- | --- |
| B. | ICESi ruut 46 E6 rajoonis IVa, |
| C. | ICESI ruudud 48 E8, 49 E8 või 50 E8 rajoonis IVa. |

c)

Erandina punkti 1.2 sätetest loetakse püügireis lõppenuks, kui laev lahkub ühenduse vetest või siseneb ühenduse sadamasse, kus kogu tema saak lossitakse.

Laevad lahkuvad ühenduse vetest ainult järgmiste kontrollmarsruutide kaudu:

A.

ICESI ruut 48 E2 rajoonis VIa,

B.

ICESi ruut 46 E6 rajoonis IVa,

C.

ICESI ruudud 48 E8, 49 E8 või 50 E8 rajoonis IVa.

Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne mõnda eespool nimetatud kontrollmarsruudile sisenemist Edinburghis asuvat kalapüügi seirekeskust kas elektronposti või telefoni teel vastavalt punktile 1. Teatises nimetatakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ning kontrollruut, mille kaudu laev kavatseb lahkuda.

Laev ei lahku kontrollmarsruudi piirkonnast, kuni ta pole saanud kinnitust teatise kättesaamise kohta ega juhiseid selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal teatisel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni ühenduse vetest lahkumiseni.

Ilmal et see piiraks merel tehtavaid kontrolle, võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist kontrolliks Lerwicki või Scrabsteri sadamas.

| d) | Ühenduse vetest läbisõitvad kalalaevad peavad stoovima oma võrgud järgmisel viisil, et neid ei oleks võimalik kohe kasutada:






  i) | võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning -trosside küljest lahti võtta, |
| --- | --- | --- |

d)

Ühenduse vetest läbisõitvad kalalaevad peavad stoovima oma võrgud järgmisel viisil, et neid ei oleks võimalik kohe kasutada:

i)

võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning -trosside küljest lahti võtta,

| ii) | tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud. |
| --- | --- |

ii)

tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.

---

(1)  Püügireis on reis, mille alguseks loetakse laeva sisenemist püügi eesmärgil ühenduse liikmesriigi rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvasse kalastusvööndisse, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse kalapüügieeskirjadega ja lõpeb laeva lahkumisega kõnealusest vööndist.

(2)  m = kohustuslik

(3)  o = ei ole kohustuslik

(4)  LT, LG: tuleb märkida kümnendkohaga, kolm kohta pärast koma; kuni 31.12.2006 võib kasutada lühendeid LA ja LO ning esitada andmed kraadide ja minutitena.

(5)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(6)  LT, LG: tuleb märkida kümnendkohaga, kolm kohta pärast koma; kuni 31.12.2006 võib kasutada lühendeid LA ja LO ning esitada andmed kraadide ja minutitena.

(7)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(8)  LT, LG: tuleb märkida kümnendkohaga, kolm kohta pärast koma; kuni 31.12.2006 võib kasutada lühendeid LA ja LO ning esitada andmed kraadide ja minutitena.

(9)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(10)  Vabatahtlik vastuvõtvale laevale.

---

VII LISA

KALALIIKIDE LOETELU

| Eestikeelne nimi | Ladinakeelne nimi | 3-täheline kood |
| --- | --- | --- |
| Põhjaliigid | | |
| Tursk | Gadus morhua | COD |
| Kilttursk | Melanogrammus aeglefinus | HAD |
| Meriahvenad | Sebastes sp. | RED |
| Kuldne meriahven | Sebastes marinus | REG |
| Nokk-meriahven (süvavee) | Sebastes mentella | REB |
| Ameerika meriahven | Sebastes fasciatus | REN |
| Hõbemerluus | Merluccius bilinearis | HKS |
| Punane ameerikaluts (1) | Urophycis chuss | HKR |
| Põhjaatlandi süsikas | Pollachius virens | POK |
| Harilik karelest | Hippoglossoides platessoides | PLA |
| Pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | WIT |
| Ruske soomuslest | Limanda ferruginea | YEL |
| Süvalest | Reinharditius hippoglossoides | GHL |
| Harilik hiidlest | Hippoglossus hippoglossus | HAL |
| Lestlane | Pseudopleuronectes americanus | FLW |
| Suvi-ebapaltus | Paralichthys dentatus | FLS |
| Kammeljas | Scophthalmus aquosus | FLD |
| Lestalised (NS) | Pleuronectiformes | FLX |
| Ameerika merikurat | Lophius americanus | ANG |
| Ogakuked | Prionotus sp. | SRA |
| Atlandi pisitursk | Microgadus tomcod | TOM |
| Antimora | Antimora rostrata | ANT |
| Põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | WHB |
| Huulkalalane | Tautogolabrus adspersus | CUN |
| Meriluts | Brosme brosme | USK |
| Valge mere tursk | Gadus ogac | GRC |
| Sinine molva | Molva dypterygia | BLI |
| Harilik molva | Molva molva | LIN |
| Merivarblane | Cyclopterus lumpus | LUM |
| Kotkaskalalane | Menticirrhus saxatilis | KGF |
| Kerakalalane | Sphoeroides maculatus | PUF |
| Lükoodid (NS) | Lycodes sp. | ELZ |
| Ameerika emakala | Macrozoarces americanus | OPT |
| Polaartursk | Boreogadus saida | POC |
| Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris | RNG |
| Põhja-pikksaba | Macrourus berglax | RHG |
| Tobiad | Ammodytes sp. | SAN |
| Nolgused | Myoxocephalus sp. | SCU |
| Põhjaskapp | Stenotomus chrysops | SCP |
| Tautoog | Tautoga onitis | TAU |
| Loode-atlandi hariahven | Lopholatilus chamaeleonticeps | TIL |
| Valge ameerikaluts (1) | Urophycis tenuis | HKW |
| Merihundid (NS) | Anarhicas sp. | CAT |
| Harilik merihunt | Anarhichas lupus | CAA |
| Tähniline merihunt | Anarhichas minor | CAS |
| Põhjakalad (NS) | | GRO |
| Pelaagilised liigid | | |
| Atlandi heeringas | Clupea harengus | HER |
| Makrell | Scomber scombrus | MAC |
| Hall müntkala | Peprilus triacanthus | BUT |
| Põhjamenheden | Brevoortia tyrannus | MHA |
| Makrellhaug | Scomberesox saurus | SAU |
| Harilik antšoa | Anchoa mitchilli | ANB |
| Sinikala | Pomatomus saltatrix | BLU |
| Hiid-hobumakrell | Caranx hippos | CVJ |
| Fregatt-makrelltuun | Auxis thazard | FRI |
| Kavalla-kuningmakrell | Scomberomourus cavalla | KGM |
| Tähniline kuningmakrell | Scomberomourus maculatus | SSM |
| Purikala | Istiophorus platypterus | SAI |
| Valge odanina | Tetrapturus albidus | WHM |
| Sinine marliin | Makaira nigricans | BUM |
| Mõõkkala | Xiphias gladius | SWO |
| Pikkuim-tuun | Thunnus alalunga | ALB |
| Atlandi pelamiid | Sarda sarda | BON |
| Väiketuun | Euthynnus alletteratus | LTA |
| Suursilm-tuun | Thunnus obesus | BET |
| Harilik tuun | Thunnus thynnus | BFT |
| Vööttuun | Katsuwonus pelamis | SKJ |
| Kulduim-tuun | Thunnus albacares | YFT |
| Makrelllased (NS) | Scombridae | TUN |
| Pelaagilised kalad (NS) | | PEL |
| Selgrootud | | |
| Ebakalmaar | Loligo pealei | SQL |
| Lühiuimkalmaar | Illex illecebrosus | SQI |
| Kalmaarlased (NS) | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU |
| Kaunkarplane | Ensis directus | CLR |
| Harilik ebaveenuskarp | Mercenaria mercenaria | CLH |
| Islandi hiilakarp | Arctica islandica | CLQ |
| Liiva uurikkarp | Mya arenaria | CLS |
| Suur valgkarp | Spisula solidissima | CLB |
| Stimpsoni suur valgkarp | Spisula polynyma | CLT |
| Merekarbid (NS) | Prionodesmacea, Teleodesmacea | CLX |
| Kammkarplane | Argopecten irradians | SCB |
| Calico kammkarp | Argopecten gibbus | SCC |
| Islandi ebakammkarp | Chylamys islandica | ISC |
| Magellani kammkarp | Placopecten magellanicus | SCA |
| Kammkarplased (NS) | Pectinidae | SCX |
| Virgiinia hiidauster | Crassostrea virginica | OYA |
| Söödav rannakarp | Mytilus edulis | MUS |
| Vampumteod (NS) | Busycon sp. | WHX |
| Ranniklased (NS) | Littorina sp. | PER |
| Merekarbid (NS) | Mollusca | MOL |
| Taskukrabi | Cancer irroratus | CRK |
| Tavaline sinikrabi | Callinectes sapidus | CRB |
| Tavaline rannakrabi | Carcinus maenas | CRG |
| Taskukrabi | Cancer borealis | CRJ |
| Atlandi arktikakrabi | Chionoecetes opilio | CRQ |
| Punakrabi | Geryon quinquedens | CRR |
| Kivikrabilane | Lithodes maia | KCT |
| Ronivähilised (NS) | Reptantia | CRA |
| Ameerika homaar | Homarus americanus | LBA |
| Harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | PRA |
| Aesop-krevett | Pandalus montagui | AES |
| Viburhännakud (NS) | Penaeus sp. | PEN |
| Süvameregarneelid | Pandalus sp. | PAN |
| Vähid (NS) | Crustacea | CRU |
| Merisiilikud | Strongylocentrotus sp. | URC |
| Hulkharjasussid (NS) | Polycheata | WOR |
| Odasaba | Limulus polyphemus | HSC |
| Veeselgrootud (NS) | Invertebrata | INV |
| Muu kala | | |
| Hallselg-aloosa | Alosa pseudoharengus | ALE |
| Serioolid | Seriola sp. | AMX |
| Meriangerjas | Conger oceanicus | COA |
| Ameerika angerjas | Anguilla rostrata | ELA |
| Pihklane | Myxine glutinosa | MYG |
| Ameerika aloosa | Alosa sapidissima | SHA |
| Hõbekalad (NS) | Argentina sp. | ARG |
| Krookskala | Micropogonias undulatus | CKA |
| Tuulehauglane | Strongylura marina | NFA |
| Lõhe | Salmo salar | SAL |
| Hõbeateriin | Menidia menidia | SSA |
| Atlandi matšueel | Opisthonema oglinum | THA |
| Silepea | Alepocephalus bairdii | ALC |
| Trummkala | Pogonias cromis | BDM |
| Kiviahvenlane | Centropristis striata | BSB |
| Siniselg-aloosa | Alosa aestivalis | BBH |
| Moiva | Mallotus villosus | CAP |
| Paaliad (NS) | Salvelinus sp. | CHR |
| Seersantkala | Rachycentron canadum | CBA |
| Pompaano | Trachinotus carolinus | POM |
| Põhja-puguheeringas | Dorosoma cepedianum | SHG |
| Urisejalased (NS) | Pomadasyidae | GRX |
| Hikkorialoosa | Alosa mediocris | SHH |
| Laternsabad | Notoscopelus sp. | LAX |
| Kefaallased (NS) | Mugilidae | MUL |
| Valge müntkala | Peprilus alepidotus (=paru) | HVF |
| Urisejalane | Orthopristis chrysoptera | PIG |
| Meritint | Osmerus mordax | SMR |
| Kotkaskalalane | Sciaenops ocellatus | RDM |
| Harilik pagrus | Pagrus pagrus | RPG |
| Stauriid | Trachurus lathami | RSC |
| Kiviahvenlane | Diplectrum formosum | PES |
| Merikogerlane | Archosargus probatocephalus | SPH |
| Kotkaskalalane | Leiostomus xanthurus | SPT |
| Varjukala | Cynoscion nebulosus | SWF |
| Hall varjukala | Cynoscion regalis | STG |
| Triipahven | Morone saxatilis | STB |
| Tuurlased (NS) | Acipenseridae | STU |
| Atlandi tarpoon | Tarpon (=megalops) atlanticus | TAR |
| Lõhed (NS) | Salmo sp. | TRO |
| Huntahven | Morone americana | PEW |
| Limapead (NS) | Beryx sp. | ALF |
| Harilik ogahai | Squalus acantias | DGS |
| Ogahailased (NS) | Squalidae | DGX |
| Harilik liivhai | Odontaspis taurus | CCT |
| Harilik heeringahai | Lamna nasus | POR |
| Atlandi makohai | Isurus oxyrinchus | SMA |
| Tõmmu hallhai | Carcharhinus obscurus | DUS |
| Sinihai | Prionace glauca | BSH |
| Ogahailised | Squaliformes | SHX |
| Atlandi teravninahai | Rhizoprionodon terraenovae | RHT |
| Must koletishai | Centroscyllium fabricii | CFB |
| Atlandi polaarhai | Somniosus microcephalus | GSK |
| Hiidhai | Cetorhinus maximus | BSK |
| Raid (NS) | Raja sp. | SKA |
| Kanada rai | Leucoraja erinacea | RJD |
| Arktika rai | Amblyraja hyperborea | RJG |
| Teravkoon-rai | Dipturus laevis | RJL |
| Talirai | Leucoraja ocellata | RJT |
| Okkaline rai | Amblyraja radiata | RJR |
| Pehmerai | Malcoraja senta | RJS |
| Astelsaba gröönirai | Bathyraja spinicauda | RJO |
| Merikogerlased (NS) | | FIN |

Eestikeelne nimi

Ladinakeelne nimi

3-täheline kood

Põhjaliigid

Tursk

Gadus morhua

COD

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Meriahvenad

Sebastes sp.

RED

Kuldne meriahven

Sebastes marinus

REG

Nokk-meriahven (süvavee)

Sebastes mentella

REB

Ameerika meriahven

Sebastes fasciatus

REN

Hõbemerluus

Merluccius bilinearis

HKS

Punane ameerikaluts (1)

Urophycis chuss

HKR

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

POK

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

PLA

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Ruske soomuslest

Limanda ferruginea

YEL

Süvalest

Reinharditius hippoglossoides

GHL

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Lestlane

Pseudopleuronectes americanus

FLW

Suvi-ebapaltus

Paralichthys dentatus

FLS

Kammeljas

Scophthalmus aquosus

FLD

Lestalised (NS)

Pleuronectiformes

FLX

Ameerika merikurat

Lophius americanus

ANG

Ogakuked

Prionotus sp.

SRA

Atlandi pisitursk

Microgadus tomcod

TOM

Antimora

Antimora rostrata

ANT

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

WHB

Huulkalalane

Tautogolabrus adspersus

CUN

Meriluts

Brosme brosme

USK

Valge mere tursk

Gadus ogac

GRC

Sinine molva

Molva dypterygia

BLI

Harilik molva

Molva molva

LIN

Merivarblane

Cyclopterus lumpus

LUM

Kotkaskalalane

Menticirrhus saxatilis

KGF

Kerakalalane

Sphoeroides maculatus

PUF

Lükoodid (NS)

Lycodes sp.

ELZ

Ameerika emakala

Macrozoarces americanus

OPT

Polaartursk

Boreogadus saida

POC

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

RNG

Põhja-pikksaba

Macrourus berglax

RHG

Tobiad

Ammodytes sp.

SAN

Nolgused

Myoxocephalus sp.

SCU

Põhjaskapp

Stenotomus chrysops

SCP

Tautoog

Tautoga onitis

TAU

Loode-atlandi hariahven

Lopholatilus chamaeleonticeps

TIL

Valge ameerikaluts (1)

Urophycis tenuis

HKW

Merihundid (NS)

Anarhicas sp.

CAT

Harilik merihunt

Anarhichas lupus

CAA

Tähniline merihunt

Anarhichas minor

CAS

Põhjakalad (NS)

GRO

Pelaagilised liigid

Atlandi heeringas

Clupea harengus

HER

Makrell

Scomber scombrus

MAC

Hall müntkala

Peprilus triacanthus

BUT

Põhjamenheden

Brevoortia tyrannus

MHA

Makrellhaug

Scomberesox saurus

SAU

Harilik antšoa

Anchoa mitchilli

ANB

Sinikala

Pomatomus saltatrix

BLU

Hiid-hobumakrell

Caranx hippos

CVJ

Fregatt-makrelltuun

Auxis thazard

FRI

Kavalla-kuningmakrell

Scomberomourus cavalla

KGM

Tähniline kuningmakrell

Scomberomourus maculatus

SSM

Purikala

Istiophorus platypterus

SAI

Valge odanina

Tetrapturus albidus

WHM

Sinine marliin

Makaira nigricans

BUM

Mõõkkala

Xiphias gladius

SWO

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

ALB

Atlandi pelamiid

Sarda sarda

BON

Väiketuun

Euthynnus alletteratus

LTA

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

BET

Harilik tuun

Thunnus thynnus

BFT

Vööttuun

Katsuwonus pelamis

SKJ

Kulduim-tuun

Thunnus albacares

YFT

Makrelllased (NS)

Scombridae

TUN

Pelaagilised kalad (NS)

PEL

Selgrootud

Ebakalmaar

Loligo pealei

SQL

Lühiuimkalmaar

Illex illecebrosus

SQI

Kalmaarlased (NS)

Loliginidae, Ommastrephidae

SQU

Kaunkarplane

Ensis directus

CLR

Harilik ebaveenuskarp

Mercenaria mercenaria

CLH

Islandi hiilakarp

Arctica islandica

CLQ

Liiva uurikkarp

Mya arenaria

CLS

Suur valgkarp

Spisula solidissima

CLB

Stimpsoni suur valgkarp

Spisula polynyma

CLT

Merekarbid (NS)

Prionodesmacea, Teleodesmacea

CLX

Kammkarplane

Argopecten irradians

SCB

Calico kammkarp

Argopecten gibbus

SCC

Islandi ebakammkarp

Chylamys islandica

ISC

Magellani kammkarp

Placopecten magellanicus

SCA

Kammkarplased (NS)

Pectinidae

SCX

Virgiinia hiidauster

Crassostrea virginica

OYA

Söödav rannakarp

Mytilus edulis

MUS

Vampumteod (NS)

Busycon sp.

WHX

Ranniklased (NS)

Littorina sp.

PER

Merekarbid (NS)

Mollusca

MOL

Taskukrabi

Cancer irroratus

CRK

Tavaline sinikrabi

Callinectes sapidus

CRB

Tavaline rannakrabi

Carcinus maenas

CRG

Taskukrabi

Cancer borealis

CRJ

Atlandi arktikakrabi

Chionoecetes opilio

CRQ

Punakrabi

Geryon quinquedens

CRR

Kivikrabilane

Lithodes maia

KCT

Ronivähilised (NS)

Reptantia

CRA

Ameerika homaar

Homarus americanus

LBA

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

PRA

Aesop-krevett

Pandalus montagui

AES

Viburhännakud (NS)

Penaeus sp.

PEN

Süvameregarneelid

Pandalus sp.

PAN

Vähid (NS)

Crustacea

CRU

Merisiilikud

Strongylocentrotus sp.

URC

Hulkharjasussid (NS)

Polycheata

WOR

Odasaba

Limulus polyphemus

HSC

Veeselgrootud (NS)

Invertebrata

INV

Muu kala

Hallselg-aloosa

Alosa pseudoharengus

ALE

Serioolid

Seriola sp.

AMX

Meriangerjas

Conger oceanicus

COA

Ameerika angerjas

Anguilla rostrata

ELA

Pihklane

Myxine glutinosa

MYG

Ameerika aloosa

Alosa sapidissima

SHA

Hõbekalad (NS)

Argentina sp.

ARG

Krookskala

Micropogonias undulatus

CKA

Tuulehauglane

Strongylura marina

NFA

Lõhe

Salmo salar

SAL

Hõbeateriin

Menidia menidia

SSA

Atlandi matšueel

Opisthonema oglinum

THA

Silepea

Alepocephalus bairdii

ALC

Trummkala

Pogonias cromis

BDM

Kiviahvenlane

Centropristis striata

BSB

Siniselg-aloosa

Alosa aestivalis

BBH

Moiva

Mallotus villosus

CAP

Paaliad (NS)

Salvelinus sp.

CHR

Seersantkala

Rachycentron canadum

CBA

Pompaano

Trachinotus carolinus

POM

Põhja-puguheeringas

Dorosoma cepedianum

SHG

Urisejalased (NS)

Pomadasyidae

GRX

Hikkorialoosa

Alosa mediocris

SHH

Laternsabad

Notoscopelus sp.

LAX

Kefaallased (NS)

Mugilidae

MUL

Valge müntkala

Peprilus alepidotus (=paru)

HVF

Urisejalane

Orthopristis chrysoptera

PIG

Meritint

Osmerus mordax

SMR

Kotkaskalalane

Sciaenops ocellatus

RDM

Harilik pagrus

Pagrus pagrus

RPG

Stauriid

Trachurus lathami

RSC

Kiviahvenlane

Diplectrum formosum

PES

Merikogerlane

Archosargus probatocephalus

SPH

Kotkaskalalane

Leiostomus xanthurus

SPT

Varjukala

Cynoscion nebulosus

SWF

Hall varjukala

Cynoscion regalis

STG

Triipahven

Morone saxatilis

STB

Tuurlased (NS)

Acipenseridae

STU

Atlandi tarpoon

Tarpon (=megalops) atlanticus

TAR

Lõhed (NS)

Salmo sp.

TRO

Huntahven

Morone americana

PEW

Limapead (NS)

Beryx sp.

ALF

Harilik ogahai

Squalus acantias

DGS

Ogahailased (NS)

Squalidae

DGX

Harilik liivhai

Odontaspis taurus

CCT

Harilik heeringahai

Lamna nasus

POR

Atlandi makohai

Isurus oxyrinchus

SMA

Tõmmu hallhai

Carcharhinus obscurus

DUS

Sinihai

Prionace glauca

BSH

Ogahailised

Squaliformes

SHX

Atlandi teravninahai

Rhizoprionodon terraenovae

RHT

Must koletishai

Centroscyllium fabricii

CFB

Atlandi polaarhai

Somniosus microcephalus

GSK

Hiidhai

Cetorhinus maximus

BSK

Raid (NS)

Raja sp.

SKA

Kanada rai

Leucoraja erinacea

RJD

Arktika rai

Amblyraja hyperborea

RJG

Teravkoon-rai

Dipturus laevis

RJL

Talirai

Leucoraja ocellata

RJT

Okkaline rai

Amblyraja radiata

RJR

Pehmerai

Malcoraja senta

RJS

Astelsaba gröönirai

Bathyraja spinicauda

RJO

Merikogerlased (NS)

FIN

---

(1)  STACRESi 1970. aasta koosolekul vastuvõetud soovituse kohaselt (ICNAFi punane raamat, I osa, lk 67) tähistatakse perekonda Urophycis kuuluvad merluusid statistilise aruandluse eesmärgil järgmiselt: a) alapiirkondadest 1, 2 ja 3 ning rajoonidest 4R, S, T ja V püütud merluus määratletakse kui valge ameerikaluts, Urophycis tenuis; b) õngejadaga püütud merluus või mis tahes 55 cm standardpikkusest pikem merluus, olenemata püügiviisist, rajoonidest 4W ja X, alapiirkonnast 5 ja statistilisest piirkonnast 6 määratletakse kui valge ameerikaluts, Urophycis tenuis; c) muu kui punktis b märgitud rajoonides 4W ja X, alapiirkonnas 5 ja statistilises piirkonnas 6 püütud perekonna Urophycis merluus määratletakse kui punane ameerikaluts, Urophycis chuss.

---

VIII LISA

LUBATUD PÄRAÜLAKAITSED

1.   ICNAF-tüüpi päraülakaitse

ICNAF-tüüpi päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk, mis kinnitatakse kahjustuste vähendamiseks või ärahoidmiseks traalnooda pära ülaosa külge, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | võrgutüki silmasuurus ei tohi olla väiksem artiklis 27 ettenähtud noodapära võrgu silmasuurusest; |
| --- | --- |

a)

võrgutüki silmasuurus ei tohi olla väiksem artiklis 27 ettenähtud noodapära võrgu silmasuurusest;

| b) | võrgutüki võib kinnitada noodapära külge ainult selle esi- ja külgservadest ja mitte muudest kohtadest ning see tuleb kinnitada nii, et see ulatuks kõige rohkem nelja võrgusilma võrra üle sulgurtropi ja lõpeks vähemalt nelja võrgusilma kaugusel gaitanist; kui sulgurtroppi ei kasutata, võib võrgutükk katta kõige rohkem ühe kolmandiku noodapärast, mõõdetuna vähemalt nelja võrgusilma kauguselt gaitanist; |
| --- | --- |

b)

võrgutüki võib kinnitada noodapära külge ainult selle esi- ja külgservadest ja mitte muudest kohtadest ning see tuleb kinnitada nii, et see ulatuks kõige rohkem nelja võrgusilma võrra üle sulgurtropi ja lõpeks vähemalt nelja võrgusilma kaugusel gaitanist; kui sulgurtroppi ei kasutata, võib võrgutükk katta kõige rohkem ühe kolmandiku noodapärast, mõõdetuna vähemalt nelja võrgusilma kauguselt gaitanist;

| c) | võrgutüki laius peab olema vähemalt poolteist korda suurem kui noodapära kaetud osa laius; mõlemad mõõdud tuleb võtta noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt. |
| --- | --- |

c)

võrgutüki laius peab olema vähemalt poolteist korda suurem kui noodapära kaetud osa laius; mõlemad mõõdud tuleb võtta noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt.

2.   Mitmeosaline päraülakaitse (multiple flap)

Mitmeosalise päraülakaitse moodustavad võrgutükid, mille kõikides osades on võrgusilma mõõtmed nii märja kui ka kuiva võrgu puhul vähemalt sama suured kui noodapära võrgusilma mõõtmed, tingimusel et:

| i) | iga võrgutükk:






  a) | on kinnitatud noodapära külge ainult esiservaga ja noodapära pikitelje suhtes täisnurga all; |
| --- | --- | --- |

i)

iga võrgutükk:

a)

on kinnitatud noodapära külge ainult esiservaga ja noodapära pikitelje suhtes täisnurga all;

| b) | on vähemalt sama lai kui noodapära (seda laiust mõõdetakse kinnituskohast noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt) ja |
| --- | --- |

b)

on vähemalt sama lai kui noodapära (seda laiust mõõdetakse kinnituskohast noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt) ja

| c) | on kõige rohkem 10 võrgusilma pikkune ning |
| --- | --- |

c)

on kõige rohkem 10 võrgusilma pikkune ning

| ii) | niiviisi kinnitatud võrgutükkide kogupikkus on kõige rohkem kaks kolmandikku noodapära pikkusest. |
| --- | --- |

ii)

niiviisi kinnitatud võrgutükkide kogupikkus on kõige rohkem kaks kolmandikku noodapära pikkusest.

PÄRAÜLAKAITSE POOLA MUDEL

3.   Suuresilmaline päraülakaitse (muudetud Poola mudel)

Suuresilmaline päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk samast niidist kui noodapära või ühekordsest jämedast sõlmedeta niidist, mis on kinnitatud noodapära ülaosa tagumise osa külge niiviisi, et katab noodapära tervenisti või osaliselt, selle silmasuurus on märjalt mõõdetuna kõikides osades kaks korda suurem kui noodapära silmasuurus ja see on noodapära külge kinnitatud ainult esi-, külg- ja tagaservast nii, et iga võrgutüki silm katab täpselt neli noodapära võrgusilma.

Image

---

IX LISA

KREVETITRAALI KINNITUSKETID: NAFO TSOON

Kinnitusketid on ketid, köied või nende kombinatsioonid, mille abil kinnitatakse raskusselis eri pikkusega vahemike järel ülemise või rakendusselise külge. Mõisted “ülemine selis” ja “rakendusselis” on sünonüümid. Mõned laevad kasutavad vaid üht selist; teised kasutavad nii ülemist selist kui ka rakendusselist, nagu on näidatud joonisel. Kinnitusketi pikkust mõõdetakse raskusselist (raskusselise keskpunkti) läbiva ülemise selise alaosani ulatuva keti või trossi keskpunktist.

Lisatud joonisel on näidatud, kuidas kinnitusketi pikkust mõõta.

Image

---

X LISA

KALADE ALAMMÕÕT (1)

| Liigid | Lõpuste ja sisikonnata kala nahaga või ilma nahata;
  värske või jahutatud, külmutatud või soolatud |
| --- | --- |
| Terve | Ilma peata | Ilma pea ja sabata | Ilma peata ning tükeldatud |
| Tursk | 41 cm | 27 cm | 22 cm | 27/25 cm (2) |
| Süvalest | 30 cm | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Harilik karelest | 25 cm | 19 cm | 15 cm | Ei kohaldata |
| Ruske soomuslest | 25 cm | 19 cm | 15 cm | Ei kohaldata |

Liigid

Lõpuste ja sisikonnata kala nahaga või ilma nahata;

värske või jahutatud, külmutatud või soolatud

Terve

Ilma peata

Ilma pea ja sabata

Ilma peata ning tükeldatud

Tursk

41 cm

27 cm

22 cm

27/25 cm (2)

Süvalest

30 cm

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Harilik karelest

25 cm

19 cm

15 cm

Ei kohaldata

Ruske soomuslest

25 cm

19 cm

15 cm

Ei kohaldata

---

(1)  Kala suurus tähendab tursa puhul pikkust ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni, teiste kalade puhul kogupikkust.

(2)  Väiksem suurus värske soolatud kala puhul.

---

XI LISA

SAAGI REGISTREERIMINE (PÜÜGIPÄEVIKU KANDED)

PÜÜGIPÄEVIKU KANDED

| Teave | Standardkood |
| --- | --- |
| Laeva nimi | 01 |
| Laeva riikkondsus | 02 |
| Laeva registrinumber | 03 |
| Registreerimissadam | 04 |
| Kasutatavate püügivahendite tüübid (eraldi kanne eri tüüpide puhul) | 10 |
| Püügivahendi tüüp | |
| Kuupäev | |
| — | päev |

Teave

Standardkood

Laeva nimi

01

Laeva riikkondsus

02

Laeva registrinumber

03

Registreerimissadam

04

Kasutatavate püügivahendite tüübid (eraldi kanne eri tüüpide puhul)

10

Püügivahendi tüüp

Kuupäev

—

päev

20

| — | kuu |
| --- | --- |

—

kuu

21

| — | aasta |
| --- | --- |

—

aasta

22

Asukoht

| — | laiuskraad |
| --- | --- |

—

laiuskraad

31

| — | pikkuskraad |
| --- | --- |

—

pikkuskraad

32

| — | statistiline piirkond |
| --- | --- |

—

statistiline piirkond

33

Loomuste arv 24 tunni jooksul (1)

40

Püügivahendite veesolekutundide arv 24 tunni jooksul (1)

41

Liikide nimed (I lisa)

Iga liigi päevane saak (eluskaalu tonnides)

50

Iga liigi päevane saak inimtoiduks kalana

61

Iga liigi päevane saak allahindluseks

62

Iga liigi päevased vette tagasi lastud kogused

63

Ümberlaadimise koht/kohad

70

Ümberlaadimise kuupäev(ad)

71

Kapteni allkiri

80

PÜÜGIVAHENDITE KOODID

| Püügivahendi kategooria | Standard-lühend Kood |
| --- | --- |
| Haarnoodad | |
| Kokkuveotrossidega (seinnoodad) | PS |
| — | Ühest paadist kasutatavad seinnoodad |

Püügivahendi kategooria

Standard-lühend Kood

Haarnoodad

Kokkuveotrossidega (seinnoodad)

PS

—

Ühest paadist kasutatavad seinnoodad

PS1

| — | Kahest paadist kasutatavad seinnoodad |
| --- | --- |

—

Kahest paadist kasutatavad seinnoodad

PS2

Ilma kokkuveotrossideta (avamerenoot)

LA

Noodad

SB

Paadi- või laevanoodad

SV

| — | Ankurdatud põhjanoodad |
| --- | --- |

—

Ankurdatud põhjanoodad

SDN

| — | Ankurdamata põhjanoodad |
| --- | --- |

—

Ankurdamata põhjanoodad

SSC

| — | Kaksiknoodad |
| --- | --- |

—

Kaksiknoodad

SPR

Noodad (määratlemata)

SX

Traalid

Lõksud

FPO

Põhjatraalid

| — | Piimtraalid |
| --- | --- |

—

Piimtraalid

TBB

| — | Traallaudadega põhjatraalid (2) |
| --- | --- |

—

Traallaudadega põhjatraalid (2)

OTB

| — | Kaksiktraalid |
| --- | --- |

—

Kaksiktraalid

PTB

| — | Merevähitraalid |
| --- | --- |

—

Merevähitraalid

TBN

| — | Krevetitraalid |
| --- | --- |

—

Krevetitraalid

TBS

| — | Põhjatraalid (määratlemata) |
| --- | --- |

—

Põhjatraalid (määratlemata)

TB

Pelaagilised traalid

| — | Traallaudadega traalid |
| --- | --- |

—

Traallaudadega traalid

OTM

| — | Kaksiktraalid |
| --- | --- |

—

Kaksiktraalid

PTM

| — | Krevetitraalid |
| --- | --- |

—

Krevetitraalid

TMS

| — | Pelaagilised traalid (määratlemata) |
| --- | --- |

—

Pelaagilised traalid (määratlemata)

TM

Traallaudadega kaksiktraalid

OTT

Traallaudadega traalid (määratlemata)

OT

Kaksiktraalid (määratlemata)

PT

Muud traalid (määratlemata)

TX

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud)

Seisevvõrgud (ankurdatud)

GNS

Ajuvõrgud

GND

Haard-nakkevõrgud

GNC

Seisevvõrgud (vaiadel)

GNF

Abarad

GTR

Kombineeritud nakkevõrgud-abarad

GTN

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) (määratlemata)

GEN

Nakkevõrgud (määratlemata)

GN

Lõkspüünised

Katmata seisevnoodad

FPN

Mõrrad

FYK

Koonuslõksud

FSN

Piirded, tarad, ülevoolupaisud jne

FWR

Ripp-püünised

FAR

Lõkspüünised (määratlemata)

FIX

Õngekonksud ja -nöörid

Käsiõnged ja ritvõnged (käsitsi käitatavad) (3)

LHP

Käsiõnged ja ritvõnged (mehhaniseeritud) (3)

LHM

Põhjaõngejadad

LLS

Triivõngejadad

LLD

Õngejadad (määratlemata)

LL

Veoõnged

LTL

Õnged ja jadad (määratlemata) (4)

LX

Haarde- ja torkevahendid

Harpuunid

HAR

Tragid

Paaditragid

DRB

Käsitragid

DRH

Tõstevõrgud

Portatiivsed tõstevõrgud

LNP

Paadist kasutatavad tõstevõrgud

LNB

Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud

LNS

Tõstevõrgud (määratlemata)

LN

Pealtheidetavad püünised

Viskevõrgud

FCN

Pealtheidetavad püünised (määratlemata)

FG

Saagikäsitsemismasinad

Pumbad

HMP

Mehhaniseeritud tragid

HMD

Saagikäsitsemismasinad (määratlemata)

HMX

Muud püügivahendid
   (5)

MIS

Harrastuspüügivahendid

RG

Tundmatud või määratlemata püügivahendid

NK

KALALAEVADE KOODID

| A. | Põhilised laevatüübid






  FAO-kood | Laeva tüüp |
| --- | --- | --- |
| BO | Kalakaitselaev |
| CO | Kalapüügi õppelaev |
| DB | Põhjasüvendi, mittepidev |
| DM | Põhjasüvendi, pidev |
| DO | Piimtraaler |
| DOX | Põhjasüvendi, mujal nimetamata |
| FO | Kalaveolaev |
| FX | Kalalaev, mujal nimetamata |
| GO | Nakkevõrguga laev |
| HOX | Baaslaev, mujal nimetamata |
| HSF | Kalatöötlemisbaaslaev |
| KO | Hospitaallaev |
| LH | Käsi õngepüügilaev |
| LL | Õngepüügilaev |
| LO | Liinilaev |
| LP | Ritvõngelaev |
| LT | Landipüügilaev |
| MO | Mitmeotstarbelised laevad |
| MSN | Käsinoodalaev |
| MTG | Triivtraaler |
| MTS | Seinertraaler |
| NB | Tõstevõrgu tender |
| NO | Tõstevõrgulaev |
| NOX | Tõstevõrgulaev, mujal nimetamata |
| PO | Pumpasid kasutav laev |
| SN | Põhjanooda-püügilaev |
| SO | Noodalaev |
| SOX | Noodalaev, mujal nimetamata |
| SP | Seiner |
| SPE | Euroopa seiner |
| SPT | Tuunipüügiseiner |
| TO | Traaler |
| TOX | Traalerid, mujal nimetamata |
| TS | Poorditraaler |
| TSF | Külgkülmutustraaler |
| TSW | Külgmärgtraaler |
| TT | Ahtertraaler |
| TTF | Ahterkülmutustraaler |
| TTP | Vabrik-ahtertraaler |
| TU | Katamaraantraalerid |
| WO | Mõrraseadja |
| WOP | Lõksupüügilaevad |
| WOX | Mõrraseadjad, mujal nimetamata |
| ZO | Kalauurimislaev |
| DRN | Triivvõrgulaev |

A.

FAO-kood

Laeva tüüp

BO

Kalakaitselaev

CO

Kalapüügi õppelaev

DB

Põhjasüvendi, mittepidev

DM

Põhjasüvendi, pidev

DO

Piimtraaler

DOX

Põhjasüvendi, mujal nimetamata

FO

Kalaveolaev

FX

Kalalaev, mujal nimetamata

GO

Nakkevõrguga laev

HOX

Baaslaev, mujal nimetamata

HSF

Kalatöötlemisbaaslaev

KO

Hospitaallaev

LH

Käsi õngepüügilaev

LL

Õngepüügilaev

LO

Liinilaev

LP

Ritvõngelaev

LT

Landipüügilaev

MO

Mitmeotstarbelised laevad

MSN

Käsinoodalaev

MTG

Triivtraaler

MTS

Seinertraaler

NB

Tõstevõrgu tender

NO

Tõstevõrgulaev

NOX

Tõstevõrgulaev, mujal nimetamata

PO

Pumpasid kasutav laev

SN

Põhjanooda-püügilaev

SO

Noodalaev

SOX

Noodalaev, mujal nimetamata

SP

Seiner

SPE

Euroopa seiner

SPT

Tuunipüügiseiner

TO

Traaler

TOX

Traalerid, mujal nimetamata

TS

Poorditraaler

TSF

Külgkülmutustraaler

TSW

Külgmärgtraaler

TT

Ahtertraaler

TTF

Ahterkülmutustraaler

TTP

Vabrik-ahtertraaler

TU

Katamaraantraalerid

WO

Mõrraseadja

WOP

Lõksupüügilaevad

WOX

Mõrraseadjad, mujal nimetamata

ZO

Kalauurimislaev

DRN

Triivvõrgulaev

| B. | Laeva põhitegevus






  Tähtkood | Liik |
| --- | --- | --- |
| ANC | Ankurdamine |
| DRI | Triiv |
| FIS | Kalapüük |
| HAU | Haalamine |
| PRO | Töötlemine |
| STE | Aurutamine |
| TRX | Ümber-, peale- ja mahalaadimine |
| OTH | Muud toimingud (täpsustada) |

B.

Tähtkood

Liik

ANC

Ankurdamine

DRI

Triiv

FIS

Kalapüük

HAU

Haalamine

PRO

Töötlemine

STE

Aurutamine

TRX

Ümber-, peale- ja mahalaadimine

OTH

Muud toimingud (täpsustada)

---

(1)  Kui ühe 24tunnise ajavahemiku jooksul kasutatakse kahte või enamat kalapüügivahendi tüüpi, tuleb eri tüüpide kohta teha eraldi kanded.

(2)  Kalandusametid võivad tähistada poordi ja ahtri põhjatraalid vastavalt koodidega OTB-1 ja OTB-2 ning poordi ja ahtri pelaagilised traalid vastavalt koodidega OTM-1 ja OTM-2.

(3)  Kaasa arvatud taglasõngejadad.

(4)  Kood LDV tähistamaks ruubist kasutatavaid õngejadasid säilitatakse varasemate andmetega seotud põhjustel.

(5)  Sellesse kandesse kuuluvad: käsivõrgud ja kahvad, paadist sisselastavad võrgud, mis kogutakse käsitsi lihtsate käsiseadmete abil, kasutades või kasutamata sukeldumisvarustust, mürk- ja lõhkeaineid, treenitud loomi, elektrikalastust.

---

XII LISA

NAFO TSOON

| Järgmine loetelu on osaline loetelu kalavarudest, millest tuleb teatada artikli 29 lõikega 2 ettenähtud korras. |
| --- |
| ANG/N3NO | Lophius americanus | Ameerika merikurat |
| CAA/N3LMN | Anarhichas lupus | Harilik merihunt |
| CAP/N3LM | Mallotus villosus | Moiva |
| CAT/N3LMN | Anarhichas spp. | Merihundid, mujal nimetamata |
| HAD/N3LNO | Melanogrammus aeglefinus | Kilttursk |
| HAL/N23KL | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |
| HAL/N3M | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |
| HAL/N3NO | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |
| HER/N3L | Clupea harengus | Harilik heeringas |
| HKR/N2J3KL | Urophycis chuss | Punane ameerikaluts |
| HKR/N3MNO | Urophycis chuss | Punane ameerikaluts |
| HKS/N3NLMO | Merlucius bilinearis | Hõbemerluus |
| RNG/N23 | Coryphaenoides rupestris | Kalju-tömppeakala |
| HKW/N2J3KL | Urophycis tenuis | Valge ameerikaluts |
| POK/N3O | Pollachius virens | Põhjaatlandi süsikas |
| RHG/N23 | Macrourus berglax | Põhja-pikksaba |
| SKA/N2J3KL | Raja spp. | Railased |
| SKA/N3M | Raja spp. | Railased |
| SQI/N56 | Illex illecebrosus | Lühiuimkalmaar |
| VFF/N3LMN | – | Sorteerimata, kindlaksmääramata kala |
| WIT/N3M | Glyptocephalus cynoglossus | Pikklest |
| YEL/N3M | Limanda ferruginea | Ruske soomuslest |

Järgmine loetelu on osaline loetelu kalavarudest, millest tuleb teatada artikli 29 lõikega 2 ettenähtud korras.

ANG/N3NO

Lophius americanus

Ameerika merikurat

CAA/N3LMN

Anarhichas lupus

Harilik merihunt

CAP/N3LM

Mallotus villosus

Moiva

CAT/N3LMN

Anarhichas spp.

Merihundid, mujal nimetamata

HAD/N3LNO

Melanogrammus aeglefinus

Kilttursk

HAL/N23KL

Hippoglossus hippoglossus

Harilik hiidlest

HAL/N3M

Hippoglossus hippoglossus

Harilik hiidlest

HAL/N3NO

Hippoglossus hippoglossus

Harilik hiidlest

HER/N3L

Clupea harengus

Harilik heeringas

HKR/N2J3KL

Urophycis chuss

Punane ameerikaluts

HKR/N3MNO

Urophycis chuss

Punane ameerikaluts

HKS/N3NLMO

Merlucius bilinearis

Hõbemerluus

RNG/N23

Coryphaenoides rupestris

Kalju-tömppeakala

HKW/N2J3KL

Urophycis tenuis

Valge ameerikaluts

POK/N3O

Pollachius virens

Põhjaatlandi süsikas

RHG/N23

Macrourus berglax

Põhja-pikksaba

SKA/N2J3KL

Raja spp.

Railased

SKA/N3M

Raja spp.

Railased

SQI/N56

Illex illecebrosus

Lühiuimkalmaar

VFF/N3LMN

–

Sorteerimata, kindlaksmääramata kala

WIT/N3M

Glyptocephalus cynoglossus

Pikklest

YEL/N3M

Limanda ferruginea

Ruske soomuslest

---

XIII LISA

SIHTPÜÜGI KEELD CCAMLRI TSOONIS

| Sihtliigid | Vöönd | Keeluaeg |
| --- | --- | --- |
| Notothenia rossii | FAO 48.1 Antarktika, poolsaareala
  FAO 48.2 Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus
  FAO 48.3 Antarktika, Lõuna-Georgia ümbrus | Kogu aasta |
| Merikogerlased | FAO 48.1 Antarktika (1)

  FAO 48,2 Antarktika (1) | Kogu aasta |
| Gobionotothen gibberifrons


  Chaenocephalus aceratus


  Pseudochaenichthys georgianus


  Lepidonotothen squamifrons


  Patagonotothen guntheri | FAO 48,3 | Kogu aasta |
| Dissostichus spp | FAO 48,5 Antarktika | 1.12.2005–30.11.2006 |
| Dissostichus spp | FAO 88,3 Antarktika (1)

  FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2)

  FAO 58.5.2 Antarktika ida pool 79o20' E ja väljaspool Angola ja Namiibia majandusvööndit, lääne pool 79o20' E (1)

  FAO 88.2 Antarktika põhja pool 65o S (1)

  FAO 58.4.4 Antarktika (1)

  FAO 58,6 Antarktika (1)

  FAO 58,7 Antarktika (1) | Kogu aasta |
| Lepidonotothen squamifrons | FAO 58.4.4 (1) | Kogu aasta |
| All species except Champsocephalus gunnari and Dissostichus eleginoides | FAO 58.5.2 Antarktika | FAO 58.5.2 Antarktika |
| Dissostichus mawsoni | FAO 48.4 Antarktika (1) | Kogu aasta |

Sihtliigid

Vöönd

Keeluaeg

Notothenia rossii

FAO 48.1 Antarktika, poolsaareala

FAO 48.2 Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus

FAO 48.3 Antarktika, Lõuna-Georgia ümbrus

Kogu aasta

Merikogerlased

FAO 48.1 Antarktika (1)

FAO 48,2 Antarktika (1)

Kogu aasta

Gobionotothen gibberifrons

Chaenocephalus aceratus

Pseudochaenichthys georgianus

Lepidonotothen squamifrons

Patagonotothen guntheri

FAO 48,3

Kogu aasta

Dissostichus spp

FAO 48,5 Antarktika

1.12.2005–30.11.2006

Dissostichus spp

FAO 88,3 Antarktika (1)

FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2)

FAO 58.5.2 Antarktika ida pool 79o20' E ja väljaspool Angola ja Namiibia majandusvööndit, lääne pool 79o20' E (1)

FAO 88.2 Antarktika põhja pool 65o S (1)

FAO 58.4.4 Antarktika (1)

FAO 58,6 Antarktika (1)

FAO 58,7 Antarktika (1)

Kogu aasta

Lepidonotothen squamifrons

FAO 58.4.4 (1)

Kogu aasta

All species except Champsocephalus gunnari and Dissostichus eleginoides

FAO 58.5.2 Antarktika

FAO 58.5.2 Antarktika

Dissostichus mawsoni

FAO 48.4 Antarktika (1)

Kogu aasta

---

(1)  Välja arvatud teadustöö eesmärgil.

(2)  Välja arvatud siseriikliku jurisdiktsiooni (EEZ) all olevad veed.

---

XIV LISA

PÜÜGI- JA KAASPÜÜGILIMIIDID CCAMLRI TSOONI UUTES JA TEADUSUURINGUTEGA SEOTUD PÜÜGIPIIRKONDADES KALANDUSAASTAL 2005/2006

| Alapiirkond/rajoon | Piirkond | Hooaeg | SSRU | Dissostichus spp. Püügilimiit (tonnides) | Kaaspüügilimiit (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Railased | Macrourus spp. | Muud liigid |
| 58.4.1 | Kogu rajoon | 1.12.200530.11.2006 | A
  B
  C
  D
  E
  F
  G
  H
  Alapiirkond kokku | 0
  0
  200
  0
  200
  0
  200
  0
  600 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu
  rajoon:
  96 | Kogu rajoon:
  20 |
| 58.4.2 | Kogu rajoon | 1.12.2005 kuni 30.11.2006 | A
  B
  C
  D
  E
  Alapiirkond kokku | 260
  0
  260
  0
  260
  780 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  124 | Kogu rajoon:
  20 |
| 58.4.3a) | Kõik rajoonid väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni | 1.5- 31.08.2006 | Ei kohaldata | 250 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  26 | Kogu rajoon:
  20 |
| 58.4.3b) | Kõik rajoonid väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni | 1.5- 31.08.2006 | Ei kohaldata | 300 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  159 | Kogu rajoon:
  20 |
| 88.1 | Kogu alapiirkond | 1.12.2005 - 31.08.2006 | A.
  B, C, G
  D
  E
  F
  H, I, K
  J
  L
  Alapiirkond kokku | 0
  348 (1)

  0
  0
  0
  1 893 (1)

  551 (1)

  172 (1)

  2 964 (1) | 0
  50 (1)

  0
  0
  0
  95 (1)

  50 (1)

  50 (1)

  148 (1) | 0
  56 (1)

  0
  0
  0
  303 (1)

  88 (1)

  28 (1)

  474 (1) | 0
  60 (1)

  0
  0
  0
  60 (1)

  20 (1)

  20 (1)

  0 |
| 88.2 | Kogu alapiirkond | 1.12.2005 - 31.08.2006 | A
  B
  C, D, F, G
  E
  Alapiirkond kokku | 0
  0
  214 (1)

  273 (1)

  487 (1) | 0
  0
  50 (1)

  50 (1)

  50 (1) | 0
  0
  34 (1)

  44 (1)

  78 (1) | 0
  0
  20 (1)

  20 (1)

  0 |

Alapiirkond/rajoon

Piirkond

Hooaeg

SSRU

Dissostichus spp. Püügilimiit (tonnides)

Kaaspüügilimiit (tonnides)

Railased

Macrourus spp.

Muud liigid

58.4.1

Kogu rajoon

1.12.200530.11.2006

A

B

C

D

E

F

G

H

Alapiirkond kokku

0

0

200

0

200

0

200

0

600

Kogu rajoon:

50

Kogu

rajoon:

96

Kogu rajoon:

20

58.4.2

Kogu rajoon

1.12.2005 kuni 30.11.2006

A

B

C

D

E

Alapiirkond kokku

260

0

260

0

260

780

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

124

Kogu rajoon:

20

58.4.3a)

Kõik rajoonid väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni

1.5- 31.08.2006

Ei kohaldata

250

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

26

Kogu rajoon:

20

58.4.3b)

Kõik rajoonid väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni

1.5- 31.08.2006

Ei kohaldata

300

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

159

Kogu rajoon:

20

88.1

Kogu alapiirkond

1.12.2005 - 31.08.2006

A.

B, C, G

D

E

F

H, I, K

J

L

Alapiirkond kokku

0

348 (1)

0

0

0

1 893 (1)

551 (1)

172 (1)

2 964 (1)

0

50 (1)

0

0

0

95 (1)

50 (1)

50 (1)

148 (1)

0

56 (1)

0

0

0

303 (1)

88 (1)

28 (1)

474 (1)

0

60 (1)

0

0

0

60 (1)

20 (1)

20 (1)

0

88.2

Kogu alapiirkond

1.12.2005 - 31.08.2006

A

B

C, D, F, G

E

Alapiirkond kokku

0

0

214 (1)

273 (1)

487 (1)

0

0

50 (1)

50 (1)

50 (1)

0

0

34 (1)

44 (1)

78 (1)

0

0

20 (1)

20 (1)

0

---

(1)  Kaaspüügiliikide püügipiirangud väikeste uurimisüksuste (SSRU) kohta, kohaldatakse alapiirkonna kaaspüügipiirangute raames järgmiselt:

| — | railased: | 5 % Dissostichus spp. püügilimiidist või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem |
| --- | --- | --- |
| — | Macrourus spp.: | 16 %Dissostichus spp. püügilimiidist |
| — | muud liigid: | 20 tonni SSRU kohta. |

—

railased:

5 % Dissostichus spp. püügilimiidist või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem

—

Macrourus spp.:

16 %Dissostichus spp. püügilimiidist

—

muud liigid:

20 tonni SSRU kohta.

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/184 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/184

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 52/2006,

22. detsember 2005,

millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (2) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet.

| (2) | Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama kalapüügivõimaluste piirangud iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma kohta ning nende kalapüügivõimaluste jaotuse liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama kalapüügivõimaluste piirangud iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma kohta ning nende kalapüügivõimaluste jaotuse liikmesriikide vahel.

| (3) | Kalapüügivõimaluste tulemusliku majandamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused. |
| --- | --- |

(3)

Kalapüügivõimaluste tulemusliku majandamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused.

| (4) | Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatakse olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatakse olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.

| (7) | Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas asjakohaste ühenduse õigusaktidega, eelkõige komisjoni 20. mai 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (3) komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrusega (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (4) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (5) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (6) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrusega (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (7) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (8) ning nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil. (9) |
| --- | --- |

(7)

Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas asjakohaste ühenduse õigusaktidega, eelkõige komisjoni 20. mai 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (3) komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrusega (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (4) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (5) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (6) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrusega (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (7) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (8) ning nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil. (9)

| (8) | Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2006. aastal püügi suhtes rakendada teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja tehnilisi tingimusi. |
| --- | --- |

(8)

Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2006. aastal püügi suhtes rakendada teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja tehnilisi tingimusi.

| (9) | Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvahendid ning vältida varude ohustamist ja kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 27/2005 kehtivuse lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2006. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3, |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvahendid ning vältida varude ohustamist ja kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 27/2005 kehtivuse lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2006. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette Läänemere teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud püügivõimalused 2006. aastaks ning nendega seotud tingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib kasutada.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade ja kolmandate riikide lipu all sõitvate ja kolmandates riikides registreeritud kalalaevade suhtes, mis püüavad kala Läänemerel.

2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ja asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad.

Artikkel 3

Mõisted

Lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele kasutatakse käesoleva määruse kohaldamisel järgmisi mõisteid:

| a) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) kalastusvööndid on määratletud määrusega (EMÜ) nr 3880/91; |
| --- | --- |

a)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) kalastusvööndid on määratletud määrusega (EMÜ) nr 3880/91;

| b) | Läänemeri – ICESi rajoonid IIIb, IIIc ja IIId; |
| --- | --- |

b)

Läänemeri – ICESi rajoonid IIIb, IIIc ja IIId;

| c) | lubatud kogupüük (TAC) – igast kalavarust aastas püüda lubatav kogus; |
| --- | --- |

c)

lubatud kogupüük (TAC) – igast kalavarust aastas püüda lubatav kogus;

| d) | kvoot – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist. |
| --- | --- |

d)

kvoot – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist.

II PEATÜKK

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 4

Püügipiirangud ja nende jaotamine

Püügipiirangud, nende jaotamine liikmesriikide vahel ning lisatingimused vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artiklile 2 on toodud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 5

Jaotamisega seotud erisätted

1.   I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira:

| a) | kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;

| b) | ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;

| c) | täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;

| d) | koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohaselt;

| e) | mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt. |
| --- | --- |

e)

mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.

2.   Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 võib kvootide kinnipidamiseks ja nende ülekandmiseks 2007. aastasse kohaldada kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki (analüütiline TAC).

Artikkel 6

Saagi ja kaaspüügiga seonduvad tingimused

1.   Kalavarusid, mille suhtes on püügipiirangud kindlaks määratud, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:

| a) | saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; |
| --- | --- |

a)

saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud;

| b) | saak moodustab osa ühendusele kuuluvast kvoodist, mis ei ole ammendatud, või |
| --- | --- |

b)

saak moodustab osa ühendusele kuuluvast kvoodist, mis ei ole ammendatud, või

| c) | kalaliigid, välja arvatud heeringas ja kilu, on segi muude liikidega, see on püütud traalidega, ankurdatud põhjanootadega või muude sarnaste püügivahenditega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm, ning seda ei ole sorteeritud laeval ega lossimisel. |
| --- | --- |

c)

kalaliigid, välja arvatud heeringas ja kilu, on segi muude liikidega, see on püütud traalidega, ankurdatud põhjanootadega või muude sarnaste püügivahenditega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm, ning seda ei ole sorteeritud laeval ega lossimisel.

2.   Kõik lossitud kogused arvestatakse asjaomasest kvoodist maha, välja arvatud lõike 1 punktile c vastav saak.

3.   Kui liikmesriigile eraldatud heeringakvoot on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes asjaomane kvoot kehtib, lossida sortimata ja heeringat sisaldavaid saake.

Artikkel 7

Püügikoormuse piirangud

Püügikoormuse piirangud on esitatud II lisas.

Artikkel 8

Tehnilised- ja kontrollialased üleminekumeetmed

Tehnilised- ja kontrollialased üleminekumeetmed on esitatud III lisas.

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 9

Andmeedastus

Kui liikmesriigid saadavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 kohaselt püütud koguste lossimisandmeid, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalaliikide koode.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsembri 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

B. BRADSHAW

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

2

(3)  EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.

3

(4)  EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1804/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 10).

4

(5)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

5

(6)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17

6

(7)  EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11).

7

(8)  EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005. lk 5).

8

(9)  ELT L 349, 31.12.2005, lk 1.

9

---

I LISA

Ühenduse kalalaevade lossimispiirangud ja nendega seotud tingimused püügipiirangute ühest aastast teise ülekandmisel püügipiirangutega piirkondades kalaliikide ja piirkondade kaupa

Järgnevates tabelites sätestatakse varude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti), nende jaotus liikmesriikide vahel ning kvootide haldamisega seotud tingimused ühest aastast teise ülekandmisel.

| Liik: | Harilik heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liik:

Harilik heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | Alarajoonid 30-31
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- |

Vöönd:

Alarajoonid 30-31

HER/3D30.; HER/3D31.

Soome

75 099

Rootsi

16 501

EÜ

91 600

TAC

91 600

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik: | Harilik heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liik:

Harilik heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | Alarajoonid 22-24
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- |

Vöönd:

Alarajoonid 22-24

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Taani

6 658

Saksamaa

26 207

Soome

3

Poola

6 181

Rootsi

8 451

EÜ

47 500

TAC

47 500

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik: | Harilik heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liik:

Harilik heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | Alarajoonid 25-27, 28.2, 29 ja 32
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- |

Vöönd:

Alarajoonid 25-27, 28.2, 29 ja 32

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32.

Taani

2 548

Saksamaa

676

Eesti

13 015

Soome

25 404

Läti

3 212

Leedu

3 382

Poola

28 861

Rootsi

38 744

EÜ

115 842

TAC

128 000

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik: | Harilik heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- |

Liik:

Harilik heeringas

Clupea harengus

| Vöönd: | Alarajoon 28.1
  HER/03D.RG |
| --- | --- |

Vöönd:

Alarajoon 28.1

HER/03D.RG

Eesti

18 472

Läti

21 528

EÜ

40 000

TAC

40 000

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liik:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | Alarajoonid 25-32 (EÜ veed)
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- |

Vöönd:

Alarajoonid 25-32 (EÜ veed)

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Taani

10 415

Saksamaa

4 143

Eesti

1 015

Soome

797

Läti

3 873

Leedu

2 551

Poola

11 993

Rootsi

10 552

EÜ

45 339

TAC

49 220

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik: | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- |

Liik:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd: | Alarajoonid 22-24 (EÜ veed)
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- |

Vöönd:

Alarajoonid 22-24 (EÜ veed)

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Taani

12 395

Saksamaa

6 061

Eesti

275

Soome

244

Läti

1 026

Leedu

665

Poola

3 317

Rootsi

4 417

EÜ

28 400

TAC

28 400

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- |

Liik:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd: | IIIbcd (EÜ veed)
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIbcd (EÜ veed)

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Taani

2 698

Saksamaa

300

Rootsi

203

Poola

565

EÜ

3 766

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik: | Lõhe

  Salmo salar |
| --- | --- |

Liik:

Lõhe

Salmo salar

| Vöönd: | IIIbcd (EÜ veed), v.a alarajoon 32
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIbcd (EÜ veed), v.a alarajoon 32

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Taani

93 512 (1)

Saksamaa

10 404 (1)

Eesti

9 504 (1)

Soome

116 603 (1)

Läti

59 478 (1)

Leedu

6 992 (1)

Poola

28 368 (1)

Rootsi

126 399 (1)

EÜ

451 260 (1)

TAC

460 000 (1)

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik: | Lõhe

  Salmo salar |
| --- | --- |

Liik:

Lõhe

Salmo salar

| Vöönd: | Alarajoon 32
  SAL/3D32. |
| --- | --- |

Vöönd:

Alarajoon 32

SAL/3D32.

Eesti

1 581 (2)

Soome

13 838 (2)

EÜ

15 419 (2)

TAC

17 000 (2)

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik: | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- |

Liik:

Kilu

Sprattus sprattus

| Vöönd: | IIIbcd (EÜ veed)
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- |

Vöönd:

IIIbcd (EÜ veed)

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Taani

41 512

Saksamaa

26 299

Eesti

48 204

Soome

21 730

Läti

58 219

Leedu

21 060

Poola

123 552

Rootsi

80 250

EÜ

420 826

TAC

468 000

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

---

(1)  Väljendatakse üksikkalade arvuna.

(2)  Väljendatakse üksikkalade arvuna.

---

II LISA

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUD

| 1. | Kalapüük traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem või seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem või põhjaõngejadadega on keelatud:






  a) | 15. märtsist kuni 14. maini alarajoonides 22–24 ja |
| --- | --- | --- |

1.

Kalapüük traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem või seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem või põhjaõngejadadega on keelatud:

a)

15. märtsist kuni 14. maini alarajoonides 22–24 ja

| b) | 15. juunist kuni 14. septembrini alarajoonides 25–27. |
| --- | --- |

b)

15. juunist kuni 14. septembrini alarajoonides 25–27.

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatele laevadele, kes püüavad traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem või seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem või põhjaõngejadadega, on keelatud püük






  a) | 30 kalendripäeva jooksul alarajoonides 22–24 väljaspool ajavahemikku 15. märts kuni 14. mai ja |
| --- | --- | --- |

2.

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatele laevadele, kes püüavad traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem või seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem või põhjaõngejadadega, on keelatud püük

a)

30 kalendripäeva jooksul alarajoonides 22–24 väljaspool ajavahemikku 15. märts kuni 14. mai ja

| b) | 27 kalendripäeva jooksul alarajoonides 25–27 väljaspool ajavahemikku 15. juuni kuni 14. september. |
| --- | --- |

b)

27 kalendripäeva jooksul alarajoonides 25–27 väljaspool ajavahemikku 15. juuni kuni 14. september.

| 3. | Komisjoni nõudmisel esitavad liikmesriigid punkti 2 täitmise tagamiseks kohaldatava süsteemi kirjelduse. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni nõudmisel esitavad liikmesriigid punkti 2 täitmise tagamiseks kohaldatava süsteemi kirjelduse.

| 4. | Erandina punktidest 1 ja 2 võivad ühenduse kalalaevad, mille kogupikkus on alla 12 m ning mis püüavad seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 110 mm või suurem, hoida pardal ja lossida kuni 10 % turska (eluskaal). |
| --- | --- |

4.

Erandina punktidest 1 ja 2 võivad ühenduse kalalaevad, mille kogupikkus on alla 12 m ning mis püüavad seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 110 mm või suurem, hoida pardal ja lossida kuni 10 % turska (eluskaal).

---

III LISA

TEHNILISED- JA KONTROLLIALASED ÜLEMINEKUMEETMED

| 1. | Püügipiirangud |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on igasugune kalapüük keelatud 1. maist kuni 31. oktoobrini.Piirkond 1:





  — | 55o45'N, 15o30'E |
| --- | --- | --- |

1.1.

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on igasugune kalapüük keelatud 1. maist kuni 31. oktoobrini.

—

55o45'N, 15o30'E

| — | 55o45'N, 16o30'E |
| --- | --- |

—

55o45'N, 16o30'E

| — | 55o00'N, 16o30'E |
| --- | --- |

—

55o00'N, 16o30'E

| — | 55o00'N, 16o00'E |
| --- | --- |

—

55o00'N, 16o00'E

| — | 55o15'N, 16o00'E |
| --- | --- |

—

55o15'N, 16o00'E

| — | 55o15'N, 15o30'E |
| --- | --- |

—

55o15'N, 15o30'E

| — | 55o45'N, 15o30'E |
| --- | --- |

—

55o45'N, 15o30'E

| — | 55o00'N, 19o14'E |
| --- | --- |

—

55o00'N, 19o14'E

| — | 54o48'N, 19o20'E |
| --- | --- |

—

54o48'N, 19o20'E

| — | 54o45'N, 19o19'E |
| --- | --- |

—

54o45'N, 19o19'E

| — | 54o45'N, 18o55'E |
| --- | --- |

—

54o45'N, 18o55'E

| — | 55o00'N, 19o14'E |
| --- | --- |

—

55o00'N, 19o14'E

| — | 56o13'N, 18o27'E |
| --- | --- |

—

56o13'N, 18o27'E

| — | 56o13'N, 19o31'E |
| --- | --- |

—

56o13'N, 19o31'E

| — | 55o59'N, 19o13'E |
| --- | --- |

—

55o59'N, 19o13'E

| — | 56o03'N, 19o06'E |
| --- | --- |

—

56o03'N, 19o06'E

| — | 56o00'N, 18o51'E |
| --- | --- |

—

56o00'N, 18o51'E

| — | 55o47'N, 18o57'E |
| --- | --- |

—

55o47'N, 18o57'E

| — | 55o30'N, 18o34'E |
| --- | --- |

—

55o30'N, 18o34'E

| — | 56o13'N, 18o27'E |
| --- | --- |

—

56o13'N, 18o27'E

| 1.2. | Erandina punktist 1.1 on lubatud püük seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 157 mm või suurem, või õngejadadega. Õngejadadega püügi korral ei tohi pardal hoida turska. |
| --- | --- |

1.2.

Erandina punktist 1.1 on lubatud püük seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 157 mm või suurem, või õngejadadega. Õngejadadega püügi korral ei tohi pardal hoida turska.

| 2. | Seire, kontroll ja järelevalve seoses tursavarude taastamisega Läänemeres |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Luba tursapüügiks Läänemerel |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Erandina nõukogu 27. juuni 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted) (1) artikli 1 lõikest 2 peab kõigil ühenduse kalalaevadel, mille kogupikkus on vähemalt 8 m ja mille pardal hoitakse või mis kasutavad mis tahes püügivahendit, mida on lubatud kasutada tursa püügil Läänemeres ja Sundi vetes vastavalt määrusele (EÜ) nr 2187/2005, olema luba tursapüügiks Läänemerel. |
| --- | --- |

2.1.1.

Erandina nõukogu 27. juuni 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted) (1) artikli 1 lõikest 2 peab kõigil ühenduse kalalaevadel, mille kogupikkus on vähemalt 8 m ja mille pardal hoitakse või mis kasutavad mis tahes püügivahendit, mida on lubatud kasutada tursa püügil Läänemeres ja Sundi vetes vastavalt määrusele (EÜ) nr 2187/2005, olema luba tursapüügiks Läänemerel.

| 2.1.2. | Liikmesriik võib punktis 2.1.1 osutatud tursapüügi loa välja anda ainult ühenduse kalalaevadele, mis omavad 2005. aastaks luba tursapüügiks Läänemerel vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 27/2005 (millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) (2) III lisa punktile 6.2.1. Liikmesriik võib siiski välja anda tursapüügi loa ühenduse kalalaevale, mis sõidab selle liikmesriigi lipu all ning ei oma 2005. aastaks püügiluba, kui liikmesriik tagab, et Läänemerel ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki (mõõdetuna kilovattides) mis tahes punktis 2.1.1. nimetatud püügivahendiga. |
| --- | --- |

2.1.2.

Liikmesriik võib punktis 2.1.1 osutatud tursapüügi loa välja anda ainult ühenduse kalalaevadele, mis omavad 2005. aastaks luba tursapüügiks Läänemerel vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 27/2005 (millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) (2) III lisa punktile 6.2.1. Liikmesriik võib siiski välja anda tursapüügi loa ühenduse kalalaevale, mis sõidab selle liikmesriigi lipu all ning ei oma 2005. aastaks püügiluba, kui liikmesriik tagab, et Läänemerel ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki (mõõdetuna kilovattides) mis tahes punktis 2.1.1. nimetatud püügivahendiga.

| 2.1.3. | Iga liikmesriik koostab ja säilitab nimekirja laevadest, millel on luba tursapüügiks Läänemerel, ning teeb nimekirja oma ametlikul kodulehel komisjonile ja Läänemere-äärsetele riikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

2.1.3.

Iga liikmesriik koostab ja säilitab nimekirja laevadest, millel on luba tursapüügiks Läänemerel, ning teeb nimekirja oma ametlikul kodulehel komisjonile ja Läänemere-äärsetele riikidele kättesaadavaks.

| 2.1.4. | Selle ühenduse kalalaeva kapten, millele liikmesriik on välja andnud loa tursapüügiks Läänemerel, või tema volitatud esindaja hoiab selle loa koopiat kalalaeva pardal. |
| --- | --- |

2.1.4.

Selle ühenduse kalalaeva kapten, millele liikmesriik on välja andnud loa tursapüügiks Läänemerel, või tema volitatud esindaja hoiab selle loa koopiat kalalaeva pardal.

| 2.2. | Püügipäevikud
  Erandina nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (3) artikli 6 lõikest 4 peavad selliste ühenduse kalalaevade, mille kogupikkus on 8 meetrit või üle selle, kaptenid oma laevade tegevuse kohta püügipäevikut vastavalt nimetatud määruse artiklile 6. |
| --- | --- |

2.2.

Erandina nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (3) artikli 6 lõikest 4 peavad selliste ühenduse kalalaevade, mille kogupikkus on 8 meetrit või üle selle, kaptenid oma laevade tegevuse kohta püügipäevikut vastavalt nimetatud määruse artiklile 6.

| 2.3. | Lubatud kõikumine
  Erandina komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83 (millega sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad) (4) artikli 5 lõikest 2 võivad ühenduse kalalaeva pardal hoitavad kogused erineda püügipäevikusse kantud kalakoguste näitajast 8 % ulatuses.
  Sortimata lossitud koguste puhul on siiski lubatud kõikumine 8 % ulatuses kogu lossitavast kogusest. |
| --- | --- |

2.3.

Erandina komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83 (millega sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad) (4) artikli 5 lõikest 2 võivad ühenduse kalalaeva pardal hoitavad kogused erineda püügipäevikusse kantud kalakoguste näitajast 8 % ulatuses.

Sortimata lossitud koguste puhul on siiski lubatud kõikumine 8 % ulatuses kogu lossitavast kogusest.

| 2.4 | Eelnev teatamine |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1. | Kalalaevad, mis tegelevad kalapüügiga ühenduse vete alarajoonides 22–24 (piirkond A) või alarajoonides 25–32 (piirkond B), peavad vastama järgmistele tingimustele: |
| --- | --- |

2.4.1.

Kalalaevad, mis tegelevad kalapüügiga ühenduse vete alarajoonides 22–24 (piirkond A) või alarajoonides 25–32 (piirkond B), peavad vastama järgmistele tingimustele:

| a) | piirkonnas A või B püüki alustades ei tohi pardal olla üle 100 kg turska; |
| --- | --- |

a)

piirkonnas A või B püüki alustades ei tohi pardal olla üle 100 kg turska;

| b) | kui laeva pardal on piirkonnast A või B lahkudes üle 300 kg turska, erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 7 lõikest 1, teatab kalalaeva kapten lipuriigi asjaomastele asutustele üks tund enne piirkonnast lahkumist:






  i) | piirkonnast väljumise aja ja koha, |
| --- | --- | --- |

b)

kui laeva pardal on piirkonnast A või B lahkudes üle 300 kg turska, erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 7 lõikest 1, teatab kalalaeva kapten lipuriigi asjaomastele asutustele üks tund enne piirkonnast lahkumist:

i)

piirkonnast väljumise aja ja koha,

| ii) | kõigi pardal olevate liikide koguste eluskaalu, |
| --- | --- |

ii)

kõigi pardal olevate liikide koguste eluskaalu,

| iii) | lossimiskoha nime ja kõnealusesse lossimiskohta saabumise eeldatava aja. |
| --- | --- |

iii)

lossimiskoha nime ja kõnealusesse lossimiskohta saabumise eeldatava aja.

| c) | kui püük on lõpetatud ja kalalaeva pardal on üle 100 kg turska, suundub laev






  i) | otse selle piirkonna sadamasse, kus püük toimus ning lossib kõnealuse kala, või |
| --- | --- | --- |

c)

kui püük on lõpetatud ja kalalaeva pardal on üle 100 kg turska, suundub laev

i)

otse selle piirkonna sadamasse, kus püük toimus ning lossib kõnealuse kala, või

| ii) | otse sadamasse väljaspool piirkonda, kus püük toimus, ning lossib kõnealuse kala. Püügipiirkonnast lahkudes peavad püügivahendid olema stoovitud (pakitud) nii, et need ei oleks hõlpsasti kasutatavad, järgmisi tingimusi täites:






  — | võrgud, raskused ja muud sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta, |
| --- | --- | --- |

ii)

otse sadamasse väljaspool piirkonda, kus püük toimus, ning lossib kõnealuse kala. Püügipiirkonnast lahkudes peavad püügivahendid olema stoovitud (pakitud) nii, et need ei oleks hõlpsasti kasutatavad, järgmisi tingimusi täites:

—

võrgud, raskused ja muud sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta,

| — | tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada. |
| --- | --- |

—

tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada.

| d) | Punktis b osutatud kalalaevad ei tohi lossimist alustada enne, kui asjaomased ametiasutused on selleks loa andnud. |
| --- | --- |

d)

Punktis b osutatud kalalaevad ei tohi lossimist alustada enne, kui asjaomased ametiasutused on selleks loa andnud.

| 2.4.2. | Punkti 2.4.1 ei kohaldata laevadele, mis on varustatud laevaseiresüsteemidega vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklitele 5 ja 6. Asjaomased laevad edastavad siiski iga päev püügiaruande lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele elektroonilisse andmebaasi lisamise eesmärgil, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 3 lõikes 7. |
| --- | --- |

2.4.2.

Punkti 2.4.1 ei kohaldata laevadele, mis on varustatud laevaseiresüsteemidega vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklitele 5 ja 6. Asjaomased laevad edastavad siiski iga päev püügiaruande lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele elektroonilisse andmebaasi lisamise eesmärgil, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 3 lõikes 7.

| 2.5. | Määratud sadamad |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Kui laeva pardal hoitakse üle 750 kg turska eluskaalus väljendatuna, tohib turska lossida üksnes määratud sadamates. |
| --- | --- |

2.5.1.

Kui laeva pardal hoitakse üle 750 kg turska eluskaalus väljendatuna, tohib turska lossida üksnes määratud sadamates.

| 2.5.2. | Iga liikmesriik võib määrata sadamad, kus tohib lossida rohkem kui 750 kg Läänemere turska. |
| --- | --- |

2.5.2.

Iga liikmesriik võib määrata sadamad, kus tohib lossida rohkem kui 750 kg Läänemere turska.

| 2.5.3. | Iga liikmesriik, kes on koostanud määratud sadamate loetelu, ajakohastab seda ja teeb selle oma ametlikul kodulehel komisjonile ja teistele Läänemere-äärsetele liikmesriikidele kättesaadavaks 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Loetelu sisaldab kontaktandmeid, mis on vajalikud liikmesriigis lossimise puhul püügipäevikute ja lossimisdeklaratsioonide esitamiseks. |
| --- | --- |

2.5.3.

Iga liikmesriik, kes on koostanud määratud sadamate loetelu, ajakohastab seda ja teeb selle oma ametlikul kodulehel komisjonile ja teistele Läänemere-äärsetele liikmesriikidele kättesaadavaks 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Loetelu sisaldab kontaktandmeid, mis on vajalikud liikmesriigis lossimise puhul püügipäevikute ja lossimisdeklaratsioonide esitamiseks.

| 2.6. | Kaalumine tursa esmakordsel lossimisel |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik tursakogused, mis on püütud Läänemerest ning mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast mujale transportimist kontrolöride juuresolekul kaaluda. |
| --- | --- |

2.6.1.

Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik tursakogused, mis on püütud Läänemerest ning mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast mujale transportimist kontrolöride juuresolekul kaaluda.

| 2.6.2. | Iga liikmesriik sätestab kontrolli erikriteeriumid. Nimetatud kriteeriumid vaadatakse korrapäraselt läbi pärast saadud tulemuste analüüsi. Kontrollikriteeriume arendatakse järk-järgult, kuni saavutatakse 1. liites määratud sihtkriteeriumid. |
| --- | --- |

2.6.2.

Iga liikmesriik sätestab kontrolli erikriteeriumid. Nimetatud kriteeriumid vaadatakse korrapäraselt läbi pärast saadud tulemuste analüüsi. Kontrollikriteeriume arendatakse järk-järgult, kuni saavutatakse 1. liites määratud sihtkriteeriumid.

| 2.7. | Laevaseiresüsteemi sõnumid |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaselt saadud andmete salvestamise elektroonilisel kujul: |
| --- | --- |

2.7.1.

Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaselt saadud andmete salvestamise elektroonilisel kujul:

| a) | iga sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; |
| --- | --- |

a)

iga sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

| b) | iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. |
| --- | --- |

b)

iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.

| 2.7.2. | Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugune ristkontroll salvestatakse ning tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks. |
| --- | --- |

2.7.2.

Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugune ristkontroll salvestatakse ning tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.

| 2.8. | Läbisõidu või ümberlaadimise keeld |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Laev tohib läbida tursapüügi keelupiirkonnad ainult tingimusel, et püügivahendid on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud) vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikele 1. |
| --- | --- |

2.8.1.

Laev tohib läbida tursapüügi keelupiirkonnad ainult tingimusel, et püügivahendid on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud) vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikele 1.

| 2.8.2. | Tursa ümberlaadimine merel on keelatud. |
| --- | --- |

2.8.2.

Tursa ümberlaadimine merel on keelatud.

| 2.9. | Läänemere tursa transport
  Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõikest 1 tuleb transpordi eesmärgil üle 50 kg Läänemere tursa lossimisel lisada nimetatud määruse artikli 8 lõikes 1 sätestatud deklaratsioon, kui ühenduse kalalaeva kogupikkus on 8 m või üle selle. |
| --- | --- |

2.9.

Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõikest 1 tuleb transpordi eesmärgil üle 50 kg Läänemere tursa lossimisel lisada nimetatud määruse artikli 8 lõikes 1 sätestatud deklaratsioon, kui ühenduse kalalaeva kogupikkus on 8 m või üle selle.

| 2.10. | Ühine järelevalve ja inspektorite vahetus |
| --- | --- |

2.10.

| 2.10.1. | Liikmesriigid teostavad ühiselt kontrolli ja järelevalvet ning kehtestavad sellel eesmärgil ühise töökorra. |
| --- | --- |

2.10.1.

Liikmesriigid teostavad ühiselt kontrolli ja järelevalvet ning kehtestavad sellel eesmärgil ühise töökorra.

| 2.10.2. | Ühisesse kontrolli ja järelevalvesse kaasatud liikmesriigid tagavad, et iga osaleva liikmesriigi inspektoreid kutsutakse osalema vähemalt nendes tegevustes. |
| --- | --- |

2.10.2.

Ühisesse kontrolli ja järelevalvesse kaasatud liikmesriigid tagavad, et iga osaleva liikmesriigi inspektoreid kutsutakse osalema vähemalt nendes tegevustes.

| 2.10.3. | Komisjoni inspektorid võivad osaleda nendes ühiskontrollides ja järelevalves. |
| --- | --- |

2.10.3.

Komisjoni inspektorid võivad osaleda nendes ühiskontrollides ja järelevalves.

| 2.10.4. | Komisjon kutsub pädevate riiklike kontrolliasutuste nõupidamise kokku enne 31. jaanuari 2006, et kooskõlastada 2006. aasta ühiskontrolli ja järelevalve programmi. |
| --- | --- |

2.10.4.

Komisjon kutsub pädevate riiklike kontrolliasutuste nõupidamise kokku enne 31. jaanuari 2006, et kooskõlastada 2006. aasta ühiskontrolli ja järelevalve programmi.

| 2.11. | Riiklikud kontrollimeetmete programmid |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Asjaomased liikmesriigid koostavad Läänemere riikliku kontrollimeetmete programmi vastavalt 2. liitele. |
| --- | --- |

2.11.1.

Asjaomased liikmesriigid koostavad Läänemere riikliku kontrollimeetmete programmi vastavalt 2. liitele.

| 2.11.2. | Enne 31. jaanuari 2006 teevad asjaomased liikmesriigid komisjonile ja teistele Läänemere-äärsetele liikmesriikidele oma ametlikul kodulehel kättesaadavaks punktis 2.11.1 osutatud riikliku kontrollimeetmete programmi koos selle rakendamise ajakavaga. |
| --- | --- |

2.11.2.

Enne 31. jaanuari 2006 teevad asjaomased liikmesriigid komisjonile ja teistele Läänemere-äärsetele liikmesriikidele oma ametlikul kodulehel kättesaadavaks punktis 2.11.1 osutatud riikliku kontrollimeetmete programmi koos selle rakendamise ajakavaga.

| 2.11.3. | Komisjon kutsub kokku kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee koosoleku, et hinnata riikide kontrollimeetmete programmide täitmist ja tulemusi seoses Läänemere tursavarudega. |
| --- | --- |

2.11.3.

Komisjon kutsub kokku kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee koosoleku, et hinnata riikide kontrollimeetmete programmide täitmist ja tulemusi seoses Läänemere tursavarudega.

| 3. | Lesta ja hariliku kammelja püügi piirangud |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Laeva pardal on keelatud hoida järgmisi, allpool loetletud vetes ning ajavahemike jooksul püütud kalaliike:







  Liik: | Geograafiline piirkond | Ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- |
| Lest (Platichthys flesus) | Alarajoonid 26–28, 29 59o 30' põhjalaiusest lõuna poole
  Alarajoon 32 | 15. veebruarist kuni 15. maini
  15. veebruarist kuni 31. maini |
| Harilik kammeljas (Psetta maxima) | Alarajoonid 25–26, 28 58o 50' põhjalaiusest lõuna poole | 1. juunist kuni 31. juulini |

3.1.

Laeva pardal on keelatud hoida järgmisi, allpool loetletud vetes ning ajavahemike jooksul püütud kalaliike:

Liik:

Geograafiline piirkond

Ajavahemik

Lest (Platichthys flesus)

Alarajoonid 26–28, 29 59o 30' põhjalaiusest lõuna poole

Alarajoon 32

15. veebruarist kuni 15. maini

15. veebruarist kuni 31. maini

Harilik kammeljas (Psetta maxima)

Alarajoonid 25–26, 28 58o 50' põhjalaiusest lõuna poole

1. juunist kuni 31. juulini

| 3.2. | Erandina punktist 3.1 lubatakse lesta ja hariliku kammelja kaaspüüki pardal hoida ja lossida koguses, mis moodustab kuni 10 % nimetatud punktis osutatud keeluperioodide vältel laeval hoitava ja lossitava kogupüügi eluskaalust, kui püütakse traalidega, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on 105 mm või suurem või seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või suurem. |
| --- | --- |

3.2.

Erandina punktist 3.1 lubatakse lesta ja hariliku kammelja kaaspüüki pardal hoida ja lossida koguses, mis moodustab kuni 10 % nimetatud punktis osutatud keeluperioodide vältel laeval hoitava ja lossitava kogupüügi eluskaalust, kui püütakse traalidega, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on 105 mm või suurem või seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või suurem.

---

(1)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

(2)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1936/2005 (ELT L 311, 26.11.2005, lk 1).

(3)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

(4)  EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1804/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 10).

III lisa 1. liide

Riiklike kontrolliprogrammide ühised eeskirjad

Eesmärk

| 1. | Iga liikmesriik sätestab kontrolli erikriteeriumid vastavalt käesolevas liites püstitatud eesmärkidele. |
| --- | --- |

1.

Iga liikmesriik sätestab kontrolli erikriteeriumid vastavalt käesolevas liites püstitatud eesmärkidele.

Strateegia

| 2. | Kalapüügi kontroll ja järelevalve keskenduvad laevadele, mis võivad püüda turska. Tursa transpordi ja turustamise pistelist kontrolli kasutatakse täiendava ristkontrolli mehhanismina, et hinnata kontrolli ja järelevalve tõhusust. |
| --- | --- |

2.

Kalapüügi kontroll ja järelevalve keskenduvad laevadele, mis võivad püüda turska. Tursa transpordi ja turustamise pistelist kontrolli kasutatakse täiendava ristkontrolli mehhanismina, et hinnata kontrolli ja järelevalve tõhusust.

Prioriteedid

| 3. | Erinevate kalapüügivahendite tüüpide puhul rakendatakse erinevaid kontrollimise tasemeid sõltuvalt sellest, mil määral mõjutavad laevu püügikoormuse piirangud. Seetõttu sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid. |
| --- | --- |

3.

Erinevate kalapüügivahendite tüüpide puhul rakendatakse erinevaid kontrollimise tasemeid sõltuvalt sellest, mil määral mõjutavad laevu püügikoormuse piirangud. Seetõttu sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid.

Sihtkriteeriumid

| 4. | Hiljemalt üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist rakendavad liikmesriigid oma kontrollikavu, eesmärgiga saavutada järgmisi sihte:






  a) | Sadamates kontrollimise tase
  Üldiselt on eesmärk kontrollida 20 % kõikides lossimiskohtades lossitud tursakogustest.
  Teine võimalus on:






  i) | kontrollida sellise sagedusega, et kolme kuu jooksul kontrollitakse vähemalt üks kord sellist hulka ühenduse kalalaevu, mille lossitud tursakoguse osakaal on vähemalt 20 %; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Hiljemalt üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist rakendavad liikmesriigid oma kontrollikavu, eesmärgiga saavutada järgmisi sihte:

a)

Sadamates kontrollimise tase

Üldiselt on eesmärk kontrollida 20 % kõikides lossimiskohtades lossitud tursakogustest.

Teine võimalus on:

i)

kontrollida sellise sagedusega, et kolme kuu jooksul kontrollitakse vähemalt üks kord sellist hulka ühenduse kalalaevu, mille lossitud tursakoguse osakaal on vähemalt 20 %;

| ii) | see võib põhineda lihtsal juhuslikul valimil või kasutades nõuetekohast proovivõtuplaani, millega saavutatakse vähemalt samaväärne täpsus. |
| --- | --- |

ii)

see võib põhineda lihtsal juhuslikul valimil või kasutades nõuetekohast proovivõtuplaani, millega saavutatakse vähemalt samaväärne täpsus.

| b) | Turustamise kontrolli tase
  Kontrollitakse 5 % oksjonimüügiks pakutavast tursakogusest. |
| --- | --- |

b)

Turustamise kontrolli tase

Kontrollitakse 5 % oksjonimüügiks pakutavast tursakogusest.

| c) | Merel kontrollimise tase
  Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Merel kontrollimise kriteeriumid on seotud tursavarude haldamise piirkonnas merel viibitud patrullipäevade arvuga, võimaluse korral kasutatakse eripiirkondade patrullipäevade jaoks eraldi kriteeriumi. |
| --- | --- |

c)

Merel kontrollimise tase

Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Merel kontrollimise kriteeriumid on seotud tursavarude haldamise piirkonnas merel viibitud patrullipäevade arvuga, võimaluse korral kasutatakse eripiirkondade patrullipäevade jaoks eraldi kriteeriumi.

| d) | Õhuseire tase
  Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikide käsutuses olevaid ressursse. |
| --- | --- |

d)

Õhuseire tase

Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikide käsutuses olevaid ressursse.

III lisa 2. liide

Riiklike kontrollimeetmete programmide sisu

Riiklikes kontrollimeetmete programmide eesmärk on täpsustada muu hulgas järgmist.

1.   KONTROLLIVAHENDID

Inimressursid

| 1.1. | Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.
  Tehnilised vahendid |
| --- | --- |

1.1.

Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.

Tehnilised vahendid

| 1.2. | Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.
  Rahalised vahendid |
| --- | --- |

1.2.

Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.

Rahalised vahendid

| 1.3. | Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve. |
| --- | --- |

1.3.

Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve.

2.   SADAMATE MÄÄRAMINE

Vajadusel tursa lossimiseks määratud sadamate nimekiri kooskõlas III lisa punktiga 2.5.3.

3.   EELNEV TEATAMINE

III lisa punkti 2.4 sätete järgimise tagamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus.

4.   LOSSIMISTE KONTROLL

III lisa punktide 2.3, 2.5 ja 2.6 sätete järgimise tagamiseks rakendatud vahendite ja/või süsteemide kirjeldus.

5.   KONTROLLIMISE TEOSTAMINE

Riiklikes kontrollimeetmete programmides täpsustatakse kord, mida järgitakse:

| a) | merel ja maal teostatava kontrolli puhul; |
| --- | --- |

a)

merel ja maal teostatava kontrolli puhul;

| b) | suhtlemisel teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad tursaga seotud riiklike kontrollimeetmete programmi eest; |
| --- | --- |

b)

suhtlemisel teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad tursaga seotud riiklike kontrollimeetmete programmi eest;

| c) | ühise järelevalve puhul ja inspektorite vahetamisel, sealhulgas teiste liikmesriikide vetes töötavate inspektorite pädevuse ja volituste kirjeldus. |
| --- | --- |

c)

ühise järelevalve puhul ja inspektorite vahetamisel, sealhulgas teiste liikmesriikide vetes töötavate inspektorite pädevuse ja volituste kirjeldus.

---

| 20.1.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/200 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/200

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 51/2006 (millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) addendum

Artikli 24(1)

| a) | asendatakse: | “...esmajoones määrusi (EMÜ) nr 1381/87, (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 88/98 (1) (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1434/98.” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | “...esmajoones määrusi (EMÜ) nr 1381/87, (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1434/98 ja (EÜ) nr 2187/2005 (1).”; |

a)

asendatakse:

“...esmajoones määrusi (EMÜ) nr 1381/87, (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 88/98 (1) (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1434/98.”

järgmisega:

“...esmajoones määrusi (EMÜ) nr 1381/87, (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1434/98 ja (EÜ) nr 2187/2005 (1).”;

| b) | asendatakse olemasolev joonealune märkus 1 järgmisega:






  “(1) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2187/2005, 21. detsember 2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil (ELT L 349, 31.12.2005, lk 1).”. |
| --- | --- | --- |

b)

asendatakse olemasolev joonealune märkus 1 järgmisega:

“(1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2187/2005, 21. detsember 2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil (ELT L 349, 31.12.2005, lk 1).”.

IA lisas

| a) | leheküljel 62
  enne tabelit “Liigid: Põhjaatlandi süsikas/Pollachius virens”, “Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV/POK/561214” lisatakse järgmine tabel:













  “Liigid: | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

a)

leheküljel 62

enne tabelit “Liigid: Põhjaatlandi süsikas/Pollachius virens”, “Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV/POK/561214” lisatakse järgmine tabel:

“Liigid:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Vöönd: | Norra veed lõuna pool 62o N
  POK/04-N. |
| --- | --- |

Vöönd:

Norra veed lõuna pool 62o N

POK/04-N.

Rootsi

880

EÜ

880

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.”;

| b) | leheküljel 69
  tabelite “Liigid: Harilik merikeel/Solea solea”, “Vöönd: VIIh, j, k/SOL/7HJK” ja “Liigid: Kilu/Sprattus sprattus”, “Vöönd: IIIa/SPR/03A” vahele lisatakse järgmised kaks tabelit:













  “Liigid: | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

b)

leheküljel 69

tabelite “Liigid: Harilik merikeel/Solea solea”, “Vöönd: VIIh, j, k/SOL/7HJK” ja “Liigid: Kilu/Sprattus sprattus”, “Vöönd: IIIa/SPR/03A” vahele lisatakse järgmised kaks tabelit:

“Liigid:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd: | VIIIa, b
  SOL/8AB. |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIa, b

SOL/8AB.

Belgia

50

Hispaania

9

Prantsusmaa

3 722

Madalmaad

279

EÜ

4 060

TAC

4 060

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liigid: | Merikeel

  Solea spp. |
| --- | --- |

Liigid:

Merikeel

Solea spp.

| Vöönd: | VIIIc, d, e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  SOX/8CDE34 |
| --- | --- |

Vöönd:

VIIIc, d, e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

SOX/8CDE34

Hispaania

458

Portugal

758

EÜ

1 216

TAC

1 216

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.”.

---