# Den Europæiske Unions L 335/21.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 335 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang21. december 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 335

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang21. december 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 2092/2005 af 20. december 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2093/2005 af 20. december 2005 om åbning af licitation over nedsættelsen af importtolden for majs til Spanien fra tredjelande | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2094/2005 af 20. december 2005 om åbning af en licitation over nedsættelsen af importtolden for sorghum til Spanien fra tredjelande | 4 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2095/2005 af 20. december 2005 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 for så vidt angår meddelelse af oplysninger vedrørende tobak | 6 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/2005 af 20. december 2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2097/2005 af 20. december 2005 om genåbning af fiskeriet efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L fra fartøjer, der fører litauisk flag | 31 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2098/2005 af 20. december 2005 om genåbning af fiskeriet efter brisling i ICES-afsnit III a fra fartøjer, der fører dansk flag | 32 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2099/2005 af 20. december 2005 om genåbning af fiskeriet efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag | 33 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2100/2005 af 20. december 2005 om 60. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban, og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 467/2001 | 34 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 2101/2005 af 20. december 2005 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, for produktionsåret 2005/06 | 36 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 2102/2005 af 20. december 2005 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld | 38 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 2092/2005 af 20. december 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2093/2005 af 20. december 2005 om åbning af licitation over nedsættelsen af importtolden for majs til Spanien fra tredjelande

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2094/2005 af 20. december 2005 om åbning af en licitation over nedsættelsen af importtolden for sorghum til Spanien fra tredjelande

4

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2095/2005 af 20. december 2005 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 for så vidt angår meddelelse af oplysninger vedrørende tobak

6

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/2005 af 20. december 2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2097/2005 af 20. december 2005 om genåbning af fiskeriet efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L fra fartøjer, der fører litauisk flag

31

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2098/2005 af 20. december 2005 om genåbning af fiskeriet efter brisling i ICES-afsnit III a fra fartøjer, der fører dansk flag

32

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2099/2005 af 20. december 2005 om genåbning af fiskeriet efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag

33

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2100/2005 af 20. december 2005 om 60. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban, og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 467/2001

34

Kommissionens forordning (EF) nr. 2101/2005 af 20. december 2005 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, for produktionsåret 2005/06

36

Kommissionens forordning (EF) nr. 2102/2005 af 20. december 2005 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld

38

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 14. december 2004 om skattelettelser for virksomheder, der deltager i udstillinger i udlandet
  (meddelt under nummer K(2004) 4746)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | Kommissionens beslutning af 20. juli 2005 om en statsstøtteforanstaltning, som Tyskland har gennemført til fordel for kødforarbejdningsvirksomheden Greußener Salamifabrik GmbH
  (meddelt under nummer K(2005) 2725) | 48 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 14. december 2004 om skattelettelser for virksomheder, der deltager i udstillinger i udlandet
  (meddelt under nummer K(2004) 4746)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2004) 4746)

1

39

*

Kommissionens beslutning af 20. juli 2005 om en statsstøtteforanstaltning, som Tyskland har gennemført til fordel for kødforarbejdningsvirksomheden Greußener Salamifabrik GmbH
  (meddelt under nummer K(2005) 2725)

(meddelt under nummer K(2005) 2725)

48

| | | Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | * | Afgørelse EUPOL Kinshasa/2/2005 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité af 22. november 2005 om forlængelse af mandatet for missionschefen for EU-politimissionen i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo), EUPOL Kinshasa | 57 |
| | * | Afgørelse EUPM/1/2005 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité den 25. november 2005 om udnævnelse af missionschefen/politichefen for Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina | 58 |

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

*

Afgørelse EUPOL Kinshasa/2/2005 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité af 22. november 2005 om forlængelse af mandatet for missionschefen for EU-politimissionen i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo), EUPOL Kinshasa

57

*

Afgørelse EUPM/1/2005 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité den 25. november 2005 om udnævnelse af missionschefen/politichefen for Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina

58

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 2084/2005 af 19. december 2005 om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia (EUT L 333 af 20.12.2005) | 59 |

Berigtigelser

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 2084/2005 af 19. december 2005 om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia (EUT L 333 af 20.12.2005)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2092/2005

af 20. december 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. december 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 20. december 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 74,1 |
| 204 | 51,6 |
| 212 | 87,2 |
| 999 | 71,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,7 |
| 204 | 82,1 |
| 220 | 196,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 147,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 149,3 |
| 204 | 110,0 |
| 999 | 129,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 59,0 |
| 204 | 62,2 |
| 220 | 66,6 |
| 388 | 33,2 |
| 624 | 59,8 |
| 999 | 56,2 |
| 0805 20 10 | 052 | 59,8 |
| 204 | 59,3 |
| 999 | 59,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 77,0 |
| 220 | 36,8 |
| 400 | 81,3 |
| 464 | 143,2 |
| 624 | 79,1 |
| 999 | 83,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,8 |
| 999 | 55,8 |
| 0808 10 80 | 096 | 18,3 |
| 400 | 86,7 |
| 404 | 95,4 |
| 720 | 69,0 |
| 999 | 67,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 138,4 |
| 400 | 99,6 |
| 720 | 42,4 |
| 999 | 93,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

74,1

204

51,6

212

87,2

999

71,0

0707 00 05

052

155,7

204

82,1

220

196,3

628

155,5

999

147,4

0709 90 70

052

149,3

204

110,0

999

129,7

0805 10 20

052

59,0

204

62,2

220

66,6

388

33,2

624

59,8

999

56,2

0805 20 10

052

59,8

204

59,3

999

59,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

77,0

220

36,8

400

81,3

464

143,2

624

79,1

999

83,5

0805 50 10

052

55,8

999

55,8

0808 10 80

096

18,3

400

86,7

404

95,4

720

69,0

999

67,4

0808 20 50

052

138,4

400

99,6

720

42,4

999

93,5

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2093/2005

af 20. december 2005

om åbning af licitation over nedsættelsen af importtolden for majs til Spanien fra tredjelande

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 12, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Som følge af Fællesskabets internationale forpligtigelser som led i de multilaterale handelsforhandlinger i Uruguay-runden (2), har Fællesskabet forpligtet sig til at indføre en vis mængde majs til Spanien. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af Fællesskabets internationale forpligtigelser som led i de multilaterale handelsforhandlinger i Uruguay-runden (2), har Fællesskabet forpligtet sig til at indføre en vis mængde majs til Spanien.

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 af 26. juli 1995 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og majs til Portugal (3), indeholder de særlige supplerende bestemmelser, der er nødvendige for licitationens iværksættelse. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 af 26. juli 1995 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og majs til Portugal (3), indeholder de særlige supplerende bestemmelser, der er nødvendige for licitationens iværksættelse.

| (3) | Under hensyn til det eksisterende behov på markedet i Spanien bør der åbnes en licitation over nedsættelsen af importtolden for majs. |
| --- | --- |

(3)

Under hensyn til det eksisterende behov på markedet i Spanien bør der åbnes en licitation over nedsættelsen af importtolden for majs.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der afholdes en licitation over nedsættelsen af importtolden i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003 for majs, der importeres til Spanien.

2.   Bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1839/95 finder anvendelse.

Artikel 2

Licitationen er åben indtil den 29. juni 2006. Så længe den varer, afholdes der en ugentlig licitation, for hvilken mængderne og datoerne for indgivelse af bud fastsættes i licitationsbekendtgørelsen.

Artikel 3

De importlicenser, der udstedes i forbindelse med disse licitationer, er gyldige i 50 dage gældende fra datoen for deres udstedelse, jf. artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1839/95.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 336, 23.12.1994, s. 22.

2

(3)  EFT L 177 af 28.7.1995, s. 4. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1558/2005 (EUT L 249 af 24.9.2005, s. 6).

3

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/4

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2094/2005

af 20. december 2005

om åbning af en licitation over nedsættelsen af importtolden for sorghum til Spanien fra tredjelande

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 12, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Som følge af Fællesskabets internationale forpligtelser som led i, de multilaterale handelsforhandlinger i Uruguay-runden (2), har Fællesskabet forpligtet sig til at indføre en vis mængde sorghum til Spanien. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af Fællesskabets internationale forpligtelser som led i, de multilaterale handelsforhandlinger i Uruguay-runden (2), har Fællesskabet forpligtet sig til at indføre en vis mængde sorghum til Spanien.

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 af 26. juli 1995 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og majs til Portugal (3) fastlægger de særlige bestemmelser, der er nødvendige for licitationens iværksættelse. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 af 26. juli 1995 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og majs til Portugal (3) fastlægger de særlige bestemmelser, der er nødvendige for licitationens iværksættelse.

| (3) | Under hensyn til det eksisterende behov på markedet i Spanien bør der åbnes en licitation over nedsættelsen af importtolden for sorghum. |
| --- | --- |

(3)

Under hensyn til det eksisterende behov på markedet i Spanien bør der åbnes en licitation over nedsættelsen af importtolden for sorghum.

| (4) | I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2286/2002 af 10. december 2002 om ordninger for landbrugsprodukter og varer fremstillet af landbrugsprodukter med oprindelse i AVS-staterne (4), skal importtolden for sorghum nedsættes med 60 % inden for et kontingent på 100 000 tons pr. kalenderår og med 50 % ud over dette kontingent. Den samlede virkning af denne fordel og fordelen som følge af licitationen over nedsættelsen af importtolden vil kunne skabe forstyrrelser på det spanske kornmarked. Den pågældende samlede virkning bør derfor udelukkes. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2286/2002 af 10. december 2002 om ordninger for landbrugsprodukter og varer fremstillet af landbrugsprodukter med oprindelse i AVS-staterne (4), skal importtolden for sorghum nedsættes med 60 % inden for et kontingent på 100 000 tons pr. kalenderår og med 50 % ud over dette kontingent. Den samlede virkning af denne fordel og fordelen som følge af licitationen over nedsættelsen af importtolden vil kunne skabe forstyrrelser på det spanske kornmarked. Den pågældende samlede virkning bør derfor udelukkes.

| (5) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(5)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der afholdes en licitation over nedsættelsen af importtolden i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003 for sorghum, der importeres til Spanien.

2.   Bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1839/95 finder anvendelse.

3.   Den i bilag II til forordning (EF) nr. 2286/2002 omhandlede nedsættelse af importtolden for sorghum finder ikke anvendelse inden for rammerne af licitationen.

Artikel 2

Licitationen er åben indtil den 29. juni 2006. Så længe den varer, afholdes der en ugentlig licitation, for hvilken mængderne og datoerne for indgivelse af bud fastsættes i licitationsbekendtgørelsen.

Artikel 3

De importlicenser, der udstedes i forbindelse med licitationen, er gyldige i 50 dage gældende fra datoen for deres udstedelse, jf. artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1839/95.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Senest ændret ved Kommissionens forordning nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 336 af 23.12.1994, s. 22.

2

(3)  EFT L 177 af 28.7.1995, s. 4. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1558/2005 (EUT L 249 af 24.9.2005, s. 6).

3

(4)  EFT L 348 af 21.12.2002, s. 5.

4

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2095/2005

af 20. december 2005

om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 for så vidt angår meddelelse af oplysninger vedrørende tobak

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for råtobak (1), særlig artikel 21, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at Kommissionen kan overvåge markedsudviklingen i råtobaksektoren under den fælles markedsordning, som er fastsat i forordning (EØF) nr. 2075/92, skal medlemsstaterne meddele de nødvendige oplysninger. |
| --- | --- |

(1)

For at Kommissionen kan overvåge markedsudviklingen i råtobaksektoren under den fælles markedsordning, som er fastsat i forordning (EØF) nr. 2075/92, skal medlemsstaterne meddele de nødvendige oplysninger.

| (2) | Til dette formål blev Kommissionens forordning (EF) nr. 604/2004 af 29. marts 2004 om meddelelse af oplysninger vedrørende tobak fra og med 2000-høsten (2) vedtaget. |
| --- | --- |

(2)

Til dette formål blev Kommissionens forordning (EF) nr. 604/2004 af 29. marts 2004 om meddelelse af oplysninger vedrørende tobak fra og med 2000-høsten (2) vedtaget.

| (3) | De oplysninger, der skal meddeles, bør give et generelt overblik over hele EF’s tobaksmarked og bør især tage hensyn til bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (3) og gennemførelsesbestemmelserne til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(3)

De oplysninger, der skal meddeles, bør give et generelt overblik over hele EF’s tobaksmarked og bør især tage hensyn til bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (3) og gennemførelsesbestemmelserne til nævnte forordning.

| (4) | Med henblik på at sikre en effektiv forvaltning vil det være hensigtsmæssigt at gruppere de meddelte oplysninger efter tobakssort og at opstille en tidsplan for fremsendelse af disse oplysninger. |
| --- | --- |

(4)

Med henblik på at sikre en effektiv forvaltning vil det være hensigtsmæssigt at gruppere de meddelte oplysninger efter tobakssort og at opstille en tidsplan for fremsendelse af disse oplysninger.

| (5) | Det er derfor hensigtsmæssigt at vedtage tilsvarende bestemmelser om de oplysninger, der skal meddeles. |
| --- | --- |

(5)

Det er derfor hensigtsmæssigt at vedtage tilsvarende bestemmelser om de oplysninger, der skal meddeles.

| (6) | Af klarheds- og rationaliseringshensyn bør forordning (EF) nr. 604/2004 ophæves og erstattes af en ny forordning. |
| --- | --- |

(6)

Af klarheds- og rationaliseringshensyn bør forordning (EF) nr. 604/2004 ophæves og erstattes af en ny forordning.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Tobak — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Tobak —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Medlemsstaterne skal for hver høst elektronisk meddele Kommissionen de oplysninger, der er anført i bilag IA, IB, II og III, efter den i bilagene anførte tidsplan.

Artikel 2

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de erhvervsdrivende meddeler dem de nødvendige oplysninger inden for de relevante frister.

Artikel 3

1.   Forordning (EF) nr. 604/2004 ophæves.

Den gælder imidlertid fortsat for meddelelser vedrørende 2005-høsten.

2.   Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag IV.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 215 af 30.7.1992, s. 70. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1679/2005 (EUT L 271 af 15.10.2005, s. 1).

1

(2)  EUT L 97 af 1.4.2004, s. 34.

2

(3)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 118/2005 (EUT L 24 af 27.1.2005, s. 15).

3

---

BILAG IA

Oplysninger, der skal fremsendes til Kommissionen senest den 31. juli i det pågældende høstår

| | Høst: ... |
| --- | --- |

Høst: ...

| | Meddelende medlemsstat: ... |
| --- | --- |

Meddelende medlemsstat: ...

| | Samlet antal tobaksproducerende landbrugere: ... |
| --- | --- |

Samlet antal tobaksproducerende landbrugere: ...

| | Samlet antal virksomheder, der foretager den første forarbejdning: ... |
| --- | --- |

Samlet antal virksomheder, der foretager den første forarbejdning: ...

---

BILAG IB

Oplysninger, der skal fremsendes til Kommissionen senest den 31. juli i det pågældende høstår

| | Høst: ... |
| --- | --- |

Høst: ...

| | Meddelende medlemsstat: ... |
| --- | --- |

Meddelende medlemsstat: ...

| | Sortsgruppe: ... |
| --- | --- |

Sortsgruppe: ...

| | Produktionsmedlemsstat, der giver meddelelse | Produktionsmedlemsstat
  Navn: | Produktionsmedlemsstat
  Navn: | Produktionsmedlemsstat
  Navn: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | DYRKNINGSKONTRAKTER |

Produktionsmedlemsstat, der giver meddelelse

Produktionsmedlemsstat

Navn:

Produktionsmedlemsstat

Navn:

Produktionsmedlemsstat

Navn:

1.

DYRKNINGSKONTRAKTER

| 1.1. | Antal registrerede dyrkningskontrakter |
| --- | --- |

1.1.

Antal registrerede dyrkningskontrakter

| 1.2. | Tobaksmængde (i tons) anført i kontrakterne og justeret efter det vandindhold, der er anført i bilag XXVIII til forordning (EF) nr. 1973/2004 |
| --- | --- |

1.2.

Tobaksmængde (i tons) anført i kontrakterne og justeret efter det vandindhold, der er anført i bilag XXVIII til forordning (EF) nr. 1973/2004

| 1.3. | Samlet areal, der er omfattet af kontrakterne (i ha) |
| --- | --- |

1.3.

Samlet areal, der er omfattet af kontrakterne (i ha)

| 2. | TOBAKSPRODUCERENDE LANDBRUGERE |
| --- | --- |

2.

TOBAKSPRODUCERENDE LANDBRUGERE

| 2.1. | Samlet antal tobaksproducerende landbrugere |
| --- | --- |

2.1.

Samlet antal tobaksproducerende landbrugere

| 2.2. | Antal landbrugere, der er medlemmer af en producentsammenslutning |
| --- | --- |

2.2.

Antal landbrugere, der er medlemmer af en producentsammenslutning

| 3. | VIRKSOMHEDER, DER FORETAGER DEN FØRSTE FORARBEJDNING |
| --- | --- |

3.

VIRKSOMHEDER, DER FORETAGER DEN FØRSTE FORARBEJDNING

| 3.1. | Antal virksomheder, som foretager den første forarbejdning, og som har indgået dyrkningskontrakter |
| --- | --- |

3.1.

Antal virksomheder, som foretager den første forarbejdning, og som har indgået dyrkningskontrakter

| 4. | PRISER (1) |
| --- | --- |

4.

PRISER (1)

| 4.1. | Aftalt maksimumspris (EUR/kg) i den pågældende valuta uden skatter og afgifter ifølge dyrkningskontrakterne med angivelse af referencekvaliteten |
| --- | --- |

4.1.

Aftalt maksimumspris (EUR/kg) i den pågældende valuta uden skatter og afgifter ifølge dyrkningskontrakterne med angivelse af referencekvaliteten

| 4.2. | Aftalt minimumspris (EUR/kg) i den pågældende valuta uden skatter og afgifter ifølge dyrkningskontrakterne med angivelse af referencekvaliteten |
| --- | --- |

4.2.

Aftalt minimumspris (EUR/kg) i den pågældende valuta uden skatter og afgifter ifølge dyrkningskontrakterne med angivelse af referencekvaliteten

---

(1)  Medlemsstater, der benytter deres nationale valuta, skal anvende omregningskursen pr. 1. januar i høståret.

---

BILAG II

Sammenfattede oplysninger, der skal fremsendes til Kommissionen senest den 30. juni i året efter det pågældende høstår

Kumulerede oplysninger for den pågældende høst

| | Høst: ... |
| --- | --- |

Høst: ...

| | Meddelende medlemsstat: ... |
| --- | --- |

Meddelende medlemsstat: ...

| | Sortsgruppe: ... |
| --- | --- |

Sortsgruppe: ...

| | Produktionsmedlemsstat, der giver meddelelse | Produktionsmedlemsstat
  Navn: | Produktionsmedlemsstat
  Navn: | Produktionsmedlemsstat
  Navn: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Leveret mængde (i tons) |

Produktionsmedlemsstat, der giver meddelelse

Produktionsmedlemsstat

Navn:

Produktionsmedlemsstat

Navn:

Produktionsmedlemsstat

Navn:

1.

Leveret mængde (i tons)

| 1.1. | Samlet mængde råtobak svarende til minimumskvaliteten justeret efter det vandindhold, der er anført i bilag XXVIII til forordning (EF) nr. 1973/2004 |
| --- | --- |

1.1.

Samlet mængde råtobak svarende til minimumskvaliteten justeret efter det vandindhold, der er anført i bilag XXVIII til forordning (EF) nr. 1973/2004

| 1.2. | Den mængde råtobak svarende til minimumskvaliteten, der er leveret gennem producentsammenslutninger og justeret efter det vandindhold, der er anført i bilag XXVIII til forordning (EF) nr. 1973/2004 |
| --- | --- |

1.2.

Den mængde råtobak svarende til minimumskvaliteten, der er leveret gennem producentsammenslutninger og justeret efter det vandindhold, der er anført i bilag XXVIII til forordning (EF) nr. 1973/2004

| 2. | Faktisk leveret mængde råtobak (i tons) svarende til minimumskvaliteten uden vægtjustering efter vandindhold |
| --- | --- |

2.

Faktisk leveret mængde råtobak (i tons) svarende til minimumskvaliteten uden vægtjustering efter vandindhold

| 3. | Den gennemsnitspris (EUR/kg), leveret uden skatter og afgifter, som faktisk er betalt af de virksomheder, der foretager den første forarbejdning (1) |
| --- | --- |

3.

Den gennemsnitspris (EUR/kg), leveret uden skatter og afgifter, som faktisk er betalt af de virksomheder, der foretager den første forarbejdning (1)

---

(1)  Medlemsstater, der benytter deres nationale valuta, skal anvende omregningskursen pr. 1. januar i kalenderåret efter høståret.

---

BILAG III

Oplysninger, der skal fremsendes til Kommissionen senest den 31. juli i året efter høståret

Udviklingen i lagrene (i tons) i virksomheder, der foretager den første forarbejdning

| | Meddelende medlemsstat: ... |
| --- | --- |

Meddelende medlemsstat: ...

| | Meddelelsesdato: ... |
| --- | --- |

Meddelelsesdato: ...

| Sortsgruppe | Høst | Mængder, der i det foregående produktionsår er leveret til EF-markedet (1) | Mængder, der i det foregående produktionsår er leveret til tredjelandes markeder (1) | Lagerstørrelsen den sidste dag i det foregående produktionsår (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Sortsgruppe

Høst

Mængder, der i det foregående produktionsår er leveret til EF-markedet (1)

Mængder, der i det foregående produktionsår er leveret til tredjelandes markeder (1)

Lagerstørrelsen den sidste dag i det foregående produktionsår (1)

---

(1)  Produktionsåret anses for at begynde den 1. juli i høståret og slutte den 30. juni i året efter høståret.

---

BILAG IV

Sammenligningstabel

| Forordning (EF) nr. 604/2004 | Nærværende forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 og 2 | Artikel 1 og 2 |
| Artikel 3 | — |
| Artikel 4 | Artikel 3 |
| Artikel 5 | Artikel 4 |
| Bilag I, II og III | Bilag IB, II og III |
| — | Bilag IA |
| Bilag IV | — |
| Bilag V | Bilag IV |

Forordning (EF) nr. 604/2004

Nærværende forordning

Artikel 1 og 2

Artikel 1 og 2

Artikel 3

—

Artikel 4

Artikel 3

Artikel 5

Artikel 4

Bilag I, II og III

Bilag IB, II og III

—

Bilag IA

Bilag IV

—

Bilag V

Bilag IV

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/13

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2096/2005

af 20. december 2005

om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (luftfartstjenesteforordningen) (1), særlig artikel 4 og 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EF) nr. 550/2004 skal Kommissionen fastlægge fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester overalt i Fællesskabet. En forordning, der gælder umiddelbart, er det bedst egnede middel hertil. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EF) nr. 550/2004 skal Kommissionen fastlægge fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester overalt i Fællesskabet. En forordning, der gælder umiddelbart, er det bedst egnede middel hertil.

| (2) | Udøvelsen af luftfartstjenester i Fællesskabet bør undergives krav om certificering fra medlemsstaterne. Der bør i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 550/2004 udstedes et certifikat til luftfartstjenesteudøvere, som opfylder de fælles krav. De luftfartstjenesteudøvere, som må drive virksomhed uden certifikat, bør bestræbe sig på at opfylde de fælles krav i hele den udstrækning, deres retlige status gør det muligt. |
| --- | --- |

(2)

Udøvelsen af luftfartstjenester i Fællesskabet bør undergives krav om certificering fra medlemsstaterne. Der bør i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 550/2004 udstedes et certifikat til luftfartstjenesteudøvere, som opfylder de fælles krav. De luftfartstjenesteudøvere, som må drive virksomhed uden certifikat, bør bestræbe sig på at opfylde de fælles krav i hele den udstrækning, deres retlige status gør det muligt.

| (3) | Anvendelsen af de fælles krav, der skal fastlægges i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 550/2004, bør ikke berøre medlemsstaternes højhedsret over deres luftrum og medlemsstaternes krav, for så vidt angår den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsspørgsmål som omhandlet i artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (rammeforordningen) (2). De fælles krav bør ikke omfatte militære operationer og militær træningsflyvning, som er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsen af de fælles krav, der skal fastlægges i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 550/2004, bør ikke berøre medlemsstaternes højhedsret over deres luftrum og medlemsstaternes krav, for så vidt angår den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsspørgsmål som omhandlet i artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (rammeforordningen) (2). De fælles krav bør ikke omfatte militære operationer og militær træningsflyvning, som er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004.

| (4) | Ved fastlæggelsen af fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester bør der tages behørigt hensyn til den retlige status, som luftfartstjenesteudøverne har i medlemsstaterne. Når en organisation udøver anden virksomhed end luftfartstjenester, bør de fælles krav, der skal fastlægges i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 550/2004, desuden ikke finde anvendelse på sådan anden virksomhed eller på ressourcer, der anvendes til andre aktiviteter end udøvelse af luftfartstjenester, medmindre andet er fastsat. |
| --- | --- |

(4)

Ved fastlæggelsen af fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester bør der tages behørigt hensyn til den retlige status, som luftfartstjenesteudøverne har i medlemsstaterne. Når en organisation udøver anden virksomhed end luftfartstjenester, bør de fælles krav, der skal fastlægges i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 550/2004, desuden ikke finde anvendelse på sådan anden virksomhed eller på ressourcer, der anvendes til andre aktiviteter end udøvelse af luftfartstjenester, medmindre andet er fastsat.

| (5) | Anvendelsen af de fælles krav til luftfartstjenesteudøvere bør stå i et rimeligt forhold til de risici, der er forbundet med særtrækkene ved den enkelte tjeneste såsom antallet, arten og/eller andre kendetegn ved de behandlede flybevægelser. Hvis nogle luftfartstjenesteudøvere vælger ikke at benytte sig af muligheden for at udøve tjenester på tværs af grænserne og derved giver afkald på retten til gensidig anerkendelse i det fælles europæiske luftrum, bør en national tilsynsmyndighed kunne give disse tjenesteudøvere mulighed for i rimeligt omfang at opfylde visse almindelige krav for udøvelse af luftfartstjenester og visse særlige krav for udøvelse af lufttrafiktjenester. De betingelser, der knyttes til certifikatet, bør derfor afspejle undtagelsens art og anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(5)

Anvendelsen af de fælles krav til luftfartstjenesteudøvere bør stå i et rimeligt forhold til de risici, der er forbundet med særtrækkene ved den enkelte tjeneste såsom antallet, arten og/eller andre kendetegn ved de behandlede flybevægelser. Hvis nogle luftfartstjenesteudøvere vælger ikke at benytte sig af muligheden for at udøve tjenester på tværs af grænserne og derved giver afkald på retten til gensidig anerkendelse i det fælles europæiske luftrum, bør en national tilsynsmyndighed kunne give disse tjenesteudøvere mulighed for i rimeligt omfang at opfylde visse almindelige krav for udøvelse af luftfartstjenester og visse særlige krav for udøvelse af lufttrafiktjenester. De betingelser, der knyttes til certifikatet, bør derfor afspejle undtagelsens art og anvendelsesområde.

| (6) | For at sikre, at certificeringsordningen fungerer hensigtsmæssigt bør medlemsstaterne i forbindelse med deres årsrapporter give Kommissionen alle relevante oplysninger om de undtagelser, som deres nationale tilsynsmyndighed indrømmer. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre, at certificeringsordningen fungerer hensigtsmæssigt bør medlemsstaterne i forbindelse med deres årsrapporter give Kommissionen alle relevante oplysninger om de undtagelser, som deres nationale tilsynsmyndighed indrømmer.

| (7) | Der fastlægges ikke nødvendigvis samme krav til de forskellige typer luftfartstjenester. Det er derfor nødvendigt at tilpasse de fælles krav til særtrækkene ved hver type tjeneste. |
| --- | --- |

(7)

Der fastlægges ikke nødvendigvis samme krav til de forskellige typer luftfartstjenester. Det er derfor nødvendigt at tilpasse de fælles krav til særtrækkene ved hver type tjeneste.

| (8) | Bevisbyrden for, at kravene er opfyldt i hele certifikatets gyldighedsperiode og for alle omfattede tjenester, bør påhvile luftfartstjenesteudøverne. |
| --- | --- |

(8)

Bevisbyrden for, at kravene er opfyldt i hele certifikatets gyldighedsperiode og for alle omfattede tjenester, bør påhvile luftfartstjenesteudøverne.

| (9) | For at sikre en effektiv anvendelse af de fælles krav bør der oprettes et system for regelmæssigt tilsyn med og regelmæssig inspektion af opfyldelsen af de fælles krav og af de i certifikatet fastsatte betingelser. Den nationale tilsynsmyndighed bør undersøge en tjenesteudøvers egnethed, før den udsteder et certifikat, og den bør årligt vurdere, om kravene fortsat opfyldes af de luftfartstjenesteudøvere, som den har certificeret. Den bør derfor fastlægge og årligt ajourføre et vejledende inspektionsprogram, som omfatter alle de tjenesteudøvere, som den har certificeret, på grundlag af en risikovurdering. Programmet bør gøre det muligt at inspicere alle luftfartstjenesteudøvernes relevante afdelinger inden for en passende tidsramme. Ved vurderingen af udpegede lufttrafik- og vejrtjenesteudøveres opfyldelse af kravene bør den nationale tilsynsmyndighed bemyndiges til at efterprøve relevante krav i henhold til de internationale forpligtelser, som påhviler medlemsstaten. |
| --- | --- |

(9)

For at sikre en effektiv anvendelse af de fælles krav bør der oprettes et system for regelmæssigt tilsyn med og regelmæssig inspektion af opfyldelsen af de fælles krav og af de i certifikatet fastsatte betingelser. Den nationale tilsynsmyndighed bør undersøge en tjenesteudøvers egnethed, før den udsteder et certifikat, og den bør årligt vurdere, om kravene fortsat opfyldes af de luftfartstjenesteudøvere, som den har certificeret. Den bør derfor fastlægge og årligt ajourføre et vejledende inspektionsprogram, som omfatter alle de tjenesteudøvere, som den har certificeret, på grundlag af en risikovurdering. Programmet bør gøre det muligt at inspicere alle luftfartstjenesteudøvernes relevante afdelinger inden for en passende tidsramme. Ved vurderingen af udpegede lufttrafik- og vejrtjenesteudøveres opfyldelse af kravene bør den nationale tilsynsmyndighed bemyndiges til at efterprøve relevante krav i henhold til de internationale forpligtelser, som påhviler medlemsstaten.

| (10) | Overalt i Fællesskabet bør en fælles fremgangsmåde for tilsyn med luftfartstjenesteudøvere fremmes under anvendelse af kollegiale evalueringer (peer reviews) udført af de nationale tilsynsmyndigheder. Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne tilrettelægge disse kollegiale evalueringer, som bør koordineres med de aktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af overvågnings- og støtteprogrammet til implementering (ESIMS) af Eurocontrols sikkerhedskrav (ESARR) og det universelle evalueringsprogram for kontrol med sikkerheden (USOAP), der administreres af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). Derved undgås dobbeltarbejde. For at gøre det muligt at udveksle erfaringer og bedste praksis under en kollegial evaluering bør de nationale eksperter helst komme fra en national tilsynsmyndighed eller en anerkendt organisation. |
| --- | --- |

(10)

Overalt i Fællesskabet bør en fælles fremgangsmåde for tilsyn med luftfartstjenesteudøvere fremmes under anvendelse af kollegiale evalueringer (peer reviews) udført af de nationale tilsynsmyndigheder. Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne tilrettelægge disse kollegiale evalueringer, som bør koordineres med de aktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af overvågnings- og støtteprogrammet til implementering (ESIMS) af Eurocontrols sikkerhedskrav (ESARR) og det universelle evalueringsprogram for kontrol med sikkerheden (USOAP), der administreres af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). Derved undgås dobbeltarbejde. For at gøre det muligt at udveksle erfaringer og bedste praksis under en kollegial evaluering bør de nationale eksperter helst komme fra en national tilsynsmyndighed eller en anerkendt organisation.

| (11) | Eurocontrol har udviklet sikkerhedskrav (ESARR), der er af den allerstørste betydning for sikker udøvelse af lufttrafiktjenester. I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 550/2004 bør Kommissionen fastlægge og vedtage de relevante bestemmelser i ESARR 3 om den brug, som tjenesteudøvere inden for lufttrafikstyring (ATM) gør af flyvesikkerhedsstyringssystemer, ESARR 4 om risikovurdering og -reduktion i ATM og ESARR 5 om ATM-tjenesternes personale og kravene til det tekniske personale, som udfører operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver. I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 550/2004 har Kommissionen fremsat forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om et EU-flyveledercertifikat (3), som omfatter bestemmelserne i ESARR 5 vedrørende flyveledere. Disse bestemmelser bør derfor ikke gentages i denne forordning. Dog bør der træffes bestemmelse om, at en national tilsynsmyndighed skal efterprøve, om en lufttrafiktjenesteudøvers personale, navnlig flyveledere, er behørigt certificeret, hvis en sådan certificering kræves. |
| --- | --- |

(11)

Eurocontrol har udviklet sikkerhedskrav (ESARR), der er af den allerstørste betydning for sikker udøvelse af lufttrafiktjenester. I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 550/2004 bør Kommissionen fastlægge og vedtage de relevante bestemmelser i ESARR 3 om den brug, som tjenesteudøvere inden for lufttrafikstyring (ATM) gør af flyvesikkerhedsstyringssystemer, ESARR 4 om risikovurdering og -reduktion i ATM og ESARR 5 om ATM-tjenesternes personale og kravene til det tekniske personale, som udfører operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver. I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 550/2004 har Kommissionen fremsat forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om et EU-flyveledercertifikat (3), som omfatter bestemmelserne i ESARR 5 vedrørende flyveledere. Disse bestemmelser bør derfor ikke gentages i denne forordning. Dog bør der træffes bestemmelse om, at en national tilsynsmyndighed skal efterprøve, om en lufttrafiktjenesteudøvers personale, navnlig flyveledere, er behørigt certificeret, hvis en sådan certificering kræves.

| (12) | Det er ikke hensigtsmæssigt at gentage bestemmelserne i ESARR 2 om indberetning og vurdering af flyvesikkerhedshændelser i ATM, som er fastsat i Rådets direktiv 94/56/EF af 21. november 1994 om fastlæggelse af de grundlæggende principper for undersøgelse af flyvehavarier og flyvehændelser inden for civil luftfart (4) og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF af 13. juni 2003 om indberetning af hændelser inden for civil luftfart (5). Dog bør der fastsættes nye bestemmelser om flyvesikkerhedshændelser med henblik på at kræve, at en national tilsynsmyndighed efterprøver, om en lufttrafiktjenesteudøver og en udøver af kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester opfylder kravene til indberetning og vurdering af sådanne hændelser. De relevante bestemmelser i ESARR 1 om kontrol med flyvesikkerheden i ATM og i ESARR 6 om software i ATM-systemer bør fastlægges og vedtages ved separate fællesskabsretsakter. |
| --- | --- |

(12)

Det er ikke hensigtsmæssigt at gentage bestemmelserne i ESARR 2 om indberetning og vurdering af flyvesikkerhedshændelser i ATM, som er fastsat i Rådets direktiv 94/56/EF af 21. november 1994 om fastlæggelse af de grundlæggende principper for undersøgelse af flyvehavarier og flyvehændelser inden for civil luftfart (4) og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF af 13. juni 2003 om indberetning af hændelser inden for civil luftfart (5). Dog bør der fastsættes nye bestemmelser om flyvesikkerhedshændelser med henblik på at kræve, at en national tilsynsmyndighed efterprøver, om en lufttrafiktjenesteudøver og en udøver af kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester opfylder kravene til indberetning og vurdering af sådanne hændelser. De relevante bestemmelser i ESARR 1 om kontrol med flyvesikkerheden i ATM og i ESARR 6 om software i ATM-systemer bør fastlægges og vedtages ved separate fællesskabsretsakter.

| (13) | Det bør navnlig anerkendes, for det første at flyvesikkerhedsstyring er den funktion inden for udøvelse af lufttrafiktjenester, som sikrer, at alle flyvesikkerhedsrisici er identificeret, vurderet og reduceret på tilfredsstillende vis, og for det andet at en formel og systematisk fremgangsmåde for flyvesikkerhedsstyring vil øge flyvesikkerheden på en synlig og konstaterbar måde. Kommissionen bør ajourføre flyvesikkerhedskravene til luftfartstjenester og præcisere dem med henblik på at sikre det højest mulige flyvesikkerhedsniveau uden at dette dog bør begrænse den fremtidige rolle, som måtte blive fastlagt for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur på dette område. |
| --- | --- |

(13)

Det bør navnlig anerkendes, for det første at flyvesikkerhedsstyring er den funktion inden for udøvelse af lufttrafiktjenester, som sikrer, at alle flyvesikkerhedsrisici er identificeret, vurderet og reduceret på tilfredsstillende vis, og for det andet at en formel og systematisk fremgangsmåde for flyvesikkerhedsstyring vil øge flyvesikkerheden på en synlig og konstaterbar måde. Kommissionen bør ajourføre flyvesikkerhedskravene til luftfartstjenester og præcisere dem med henblik på at sikre det højest mulige flyvesikkerhedsniveau uden at dette dog bør begrænse den fremtidige rolle, som måtte blive fastlagt for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur på dette område.

| (14) | Luftfartstjenesteudøvere bør arbejde i overensstemmelse med de relevante ICAO-standarder. For at lette udøvelsen af tjenester på tværs af grænserne bør medlemsstaterne og Kommissionen i tæt samarbejde med Eurocontrol arbejde for at reducere de forskelle, som medlemsstaterne har indberettet vedrørende anvendelsen af ICAO-standarderne på området luftfartstjenester med henblik på at nå frem til et fælles sæt standarder for medlemsstaterne i det fælles europæiske luftrum, navnlig med det formål at udvikle fælles lufttrafikregler. |
| --- | --- |

(14)

Luftfartstjenesteudøvere bør arbejde i overensstemmelse med de relevante ICAO-standarder. For at lette udøvelsen af tjenester på tværs af grænserne bør medlemsstaterne og Kommissionen i tæt samarbejde med Eurocontrol arbejde for at reducere de forskelle, som medlemsstaterne har indberettet vedrørende anvendelsen af ICAO-standarderne på området luftfartstjenester med henblik på at nå frem til et fælles sæt standarder for medlemsstaterne i det fælles europæiske luftrum, navnlig med det formål at udvikle fælles lufttrafikregler.

| (15) | Forskelle mellem nationale ordninger om erstatningsansvar bør ikke forhindre en luftfartstjenesteudøver i at indgå aftaler om udøvelse af tjenester på tværs af grænserne, når der ved disse er fastsat ordninger til dækning af tab som følge af skader, hvortil der er knyttet et erstatningsansvar i henhold til gældende ret. Den benyttede metode bør følge kravene i henhold til national ret. Medlemsstater, der tillader udøvelse af luftfartstjenester uden certificering i hele eller en del af det luftrum, som hører ind under deres ansvarsområde, i henhold til forordning (EF) nr. 550/2004, bør hæfte for de pågældende tjenesteudøveres erstatningsansvar. |
| --- | --- |

(15)

Forskelle mellem nationale ordninger om erstatningsansvar bør ikke forhindre en luftfartstjenesteudøver i at indgå aftaler om udøvelse af tjenester på tværs af grænserne, når der ved disse er fastsat ordninger til dækning af tab som følge af skader, hvortil der er knyttet et erstatningsansvar i henhold til gældende ret. Den benyttede metode bør følge kravene i henhold til national ret. Medlemsstater, der tillader udøvelse af luftfartstjenester uden certificering i hele eller en del af det luftrum, som hører ind under deres ansvarsområde, i henhold til forordning (EF) nr. 550/2004, bør hæfte for de pågældende tjenesteudøveres erstatningsansvar.

| (16) | Medens der i ESARR 4 er fastlagt en maksimal tolerabel sandsynlighed for, at ATM direkte medvirker til havarier i området dækket af ECAC (European Civil Aviation Conference), er der endnu ikke fastlagt maksimale tolerable sandsynligheder for alle alvorlighedsgrader. Medlemsstaterne og Kommissionen bør i samarbejde med Eurocontrol færdiggøre og ajourføre disse sandsynligheder og udvikle mekanismer til anvendelse deraf under forskellige omstændigheder. |
| --- | --- |

(16)

Medens der i ESARR 4 er fastlagt en maksimal tolerabel sandsynlighed for, at ATM direkte medvirker til havarier i området dækket af ECAC (European Civil Aviation Conference), er der endnu ikke fastlagt maksimale tolerable sandsynligheder for alle alvorlighedsgrader. Medlemsstaterne og Kommissionen bør i samarbejde med Eurocontrol færdiggøre og ajourføre disse sandsynligheder og udvikle mekanismer til anvendelse deraf under forskellige omstændigheder.

| (17) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg for det fælles luftrum, der er nedsat ved artikel 5 i forordning (EF) nr. 549/2004 — |
| --- | --- |

(17)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg for det fælles luftrum, der er nedsat ved artikel 5 i forordning (EF) nr. 549/2004 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Denne forordning fastlægger fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester. Medmindre andet følger af bilag I eller II, omfatter disse fælles krav dog ikke:

| a) | andre aktiviteter end en tjenesteudøvers udøvelse af luftfartstjenester |
| --- | --- |

a)

andre aktiviteter end en tjenesteudøvers udøvelse af luftfartstjenester

| b) | ressourcer, der afsættes til andre aktiviteter end udøvelse af luftfartstjenester. |
| --- | --- |

b)

ressourcer, der afsættes til andre aktiviteter end udøvelse af luftfartstjenester.

Denne forordning angiver og fastlægger de obligatoriske bestemmelser vedrørende følgende Eurocontrol-sikkerhedskrav (ESARR), som er relevante for certificeringen af luftfartstjenesteudøvere:

| a) | ESARR 3 om den brug, som tjenesteudøvere inden for lufttrafikstyring (ATM-udøvere) gør af flyvesikkerhedsstyringssystemer, udstedt den 17. juli 2000 |
| --- | --- |

a)

ESARR 3 om den brug, som tjenesteudøvere inden for lufttrafikstyring (ATM-udøvere) gør af flyvesikkerhedsstyringssystemer, udstedt den 17. juli 2000

| b) | ESARR 4 om risikovurdering og -reduktion i ATM, udstedt den 5. april 2001 |
| --- | --- |

b)

ESARR 4 om risikovurdering og -reduktion i ATM, udstedt den 5. april 2001

| c) | ESARR 5 om ATM-tjenesternes personale og kravene til det tekniske personale, som udfører operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver, udstedt den 11. april 2002. |
| --- | --- |

c)

ESARR 5 om ATM-tjenesternes personale og kravene til det tekniske personale, som udfører operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver, udstedt den 11. april 2002.

Artikel 2

Definitioner

1.   Definitionerne i forordning (EF) nr. 549/2004 gælder for denne forordning.

2.   Ud over de i stk. 1 omhandlede definitioner, forstås ved:

| a) | »arbejdsflyvning«: en flyvning, hvor et luftfartøj anvendes til særlige tjenester såsom landbrug, bygge- og anlægsvirksomhed, fotografering, landmåling, overvågning og patruljering, eftersøgnings- og redningsarbejde eller reklameflyvning |
| --- | --- |

a)

»arbejdsflyvning«: en flyvning, hvor et luftfartøj anvendes til særlige tjenester såsom landbrug, bygge- og anlægsvirksomhed, fotografering, landmåling, overvågning og patruljering, eftersøgnings- og redningsarbejde eller reklameflyvning

| b) | »erhvervsmæssig lufttransport«: en flyvning, hvor der befordres passagerer, gods eller post mod betaling af vederlag eller leje |
| --- | --- |

b)

»erhvervsmæssig lufttransport«: en flyvning, hvor der befordres passagerer, gods eller post mod betaling af vederlag eller leje

| c) | »funktionssystem«: en kombination af systemer, procedurer og menneskelige ressourcer, der er organiseret med henblik på at udfylde en funktion i lufttrafikstyringen |
| --- | --- |

c)

»funktionssystem«: en kombination af systemer, procedurer og menneskelige ressourcer, der er organiseret med henblik på at udfylde en funktion i lufttrafikstyringen

| d) | »almenflyvning«: al civil luftfart, bortset fra erhvervsmæssig lufttransport og arbejdsflyvning |
| --- | --- |

d)

»almenflyvning«: al civil luftfart, bortset fra erhvervsmæssig lufttransport og arbejdsflyvning

| e) | »national tilsynsmyndighed«: det eller de organer, der er udpeget eller oprettet af medlemsstaterne som deres nationale myndighed i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 549/2004 |
| --- | --- |

e)

»national tilsynsmyndighed«: det eller de organer, der er udpeget eller oprettet af medlemsstaterne som deres nationale myndighed i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 549/2004

| f) | »fare«: ethvert forhold og enhver begivenhed eller omstændighed, som kan føre til et havari |
| --- | --- |

f)

»fare«: ethvert forhold og enhver begivenhed eller omstændighed, som kan føre til et havari

| g) | »driftsorganisation«: en organisation, der er ansvarlig for de tekniske tjenester, som støtter lufttrafik-, kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester |
| --- | --- |

g)

»driftsorganisation«: en organisation, der er ansvarlig for de tekniske tjenester, som støtter lufttrafik-, kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester

| h) | »risiko«: kombinationen af den overordnede sandsynlighed for eller hyppighed af en skadelig virkning, der er forårsaget af en fare, og alvoren af en sådan virkning |
| --- | --- |

h)

»risiko«: kombinationen af den overordnede sandsynlighed for eller hyppighed af en skadelig virkning, der er forårsaget af en fare, og alvoren af en sådan virkning

| i) | »sikring af flyvesikkerhed«: alle planlagte og systematisk udførte handlinger, som er nødvendige for at skabe tilstrækkelig tillid til, at et produkt, en tjeneste, en virksomhed eller et funktionssystem opnår acceptabel eller tolerabel flyvesikkerhed |
| --- | --- |

i)

»sikring af flyvesikkerhed«: alle planlagte og systematisk udførte handlinger, som er nødvendige for at skabe tilstrækkelig tillid til, at et produkt, en tjeneste, en virksomhed eller et funktionssystem opnår acceptabel eller tolerabel flyvesikkerhed

| j) | »flyvesikkerhedsmål«: en kvalitativ eller kvantitativ opgørelse, som fastlægger den maksimale hyppighed eller sandsynlighed for, at en fare kan imødeses at blive virkelighed |
| --- | --- |

j)

»flyvesikkerhedsmål«: en kvalitativ eller kvantitativ opgørelse, som fastlægger den maksimale hyppighed eller sandsynlighed for, at en fare kan imødeses at blive virkelighed

| k) | »flyvesikkerhedskrav«: et middel til risikoreduktion, der er fastlagt på grundlag af strategien for risikoreduktion, og hvorved der opfyldes et særligt flyvesikkerhedsmål, herunder krav, der vedrører organisation, drift, procedure, funktion, resultater, interoperabilitet eller miljøegenskaber |
| --- | --- |

k)

»flyvesikkerhedskrav«: et middel til risikoreduktion, der er fastlagt på grundlag af strategien for risikoreduktion, og hvorved der opfyldes et særligt flyvesikkerhedsmål, herunder krav, der vedrører organisation, drift, procedure, funktion, resultater, interoperabilitet eller miljøegenskaber

| l) | »tjenester«: enten en luftfartstjeneste eller et bundt af luftfartstjenester. |
| --- | --- |

l)

»tjenester«: enten en luftfartstjeneste eller et bundt af luftfartstjenester.

3.   »Luftfartstjenesteudøver« indbefatter en organisation, som har ansøgt om et certifikat til udøvelse af sådanne tjenester.

Artikel 3

Udstedelse af certifikater

1.   For at opnå det certifikat, der er nødvendigt for at udøve luftfartstjenester, skal luftfartstjenesteudøvere uanset artikel 7, stk. 5, i forordning (EF) nr. 550/2004 opfylde de almindelige fælles krav, der er fastlagt i bilag I, og de særlige yderligere krav, der er fastlagt i bilag II til V til denne forordning alt efter, hvilken type tjenester de udøver, jf. dog undtagelserne i artikel 4.

2.   En national tilsynsmyndighed skal sikre sig, at luftfartstjenesteudøveren opfylder de fælles krav, inden den udsteder et certifikat til den pågældende.

3.   En luftfartstjenesteudøver skal senest på det tidspunkt, hvor certifikatet udstedes i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 550/2004, opfylde de fælles krav.

Artikel 4

Undtagelser

1.   Uanset artikel 3, stk. 1, kan visse luftfartstjenesteudøvere vælge at afstå fra at udøve tjenester på tværs af grænserne og fra retten til gensidig anerkendelse i det fælles europæiske luftrum.

I så fald kan de i stedet ansøge om et certifikat, der er begrænset til det luftrum, som hører ind under den i artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 550/2004 omhandlede medlemsstats ansvarsområde.

For at indgive en sådan ansøgning skal en lufttrafiktjenesteudøver udelukkende udøve tjenester eller påtænke udelukkende at udøve tjenester i en eller flere af følgende kategorier:

| a) | almenflyvning |
| --- | --- |

a)

almenflyvning

| b) | arbejdsflyvning |
| --- | --- |

b)

arbejdsflyvning

| c) | erhvervsmæssig lufttransport begrænset til luftfartøjer med en maksimal startmasse på mindre end 10 tons eller færre end 20 passagersæder |
| --- | --- |

c)

erhvervsmæssig lufttransport begrænset til luftfartøjer med en maksimal startmasse på mindre end 10 tons eller færre end 20 passagersæder

| d) | erhvervsmæssig lufttransport med færre end 10 000 flybevægelser om året uanset den maksimale startmasse og antallet af passagersæder, idet »flybevægelser« opgøres som summen af starter og landinger og beregnes som de foregående tre års gennemsnit. |
| --- | --- |

d)

erhvervsmæssig lufttransport med færre end 10 000 flybevægelser om året uanset den maksimale startmasse og antallet af passagersæder, idet »flybevægelser« opgøres som summen af starter og landinger og beregnes som de foregående tre års gennemsnit.

For at indgive en sådan ansøgning skal en luftfartstjenesteudøver, der ikke er lufttrafiktjenesteudøver, have en årlig bruttoomsætning på 1 000 000 EUR eller derunder i forbindelse med de tjenester, den pågældende udøver eller påtænker at udøve.

Når en luftfartstjenesteudøver af praktiske, objektive grunde er ude af stand til at godtgøre, at den pågældende opfylder disse kriterier, kan en national tilsynsmyndighed acceptere tilsvarende tal eller prognoser vedrørende de lofter, der er fastsat i tredje og fjerde afsnit.

Ved indgivelsen af en sådan ansøgning skal en luftfartstjenesteudøver samtidig over for den nationale tilsynsmyndighed føre relevant bevis for kriteriernes opfyldelse.

2.   En national tilsynsmyndighed kan indrømme ansøgere, der opfylder kriterierne i stk. 1, særlige undtagelser, der står i et rimeligt forhold til ansøgernes bidrag til lufttrafikstyringen i det luftrum, som hører ind under medlemsstatens ansvarsområde.

De pågældende undtagelser må kun vedrøre kravene i bilag I, dog ikke følgende krav:

| a) | del 1, teknisk og operativ kompetence og kapacitet |
| --- | --- |

a)

del 1, teknisk og operativ kompetence og kapacitet

| b) | del 3.1, flyvesikkerhedsstyring |
| --- | --- |

b)

del 3.1, flyvesikkerhedsstyring

| c) | del 5, menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

c)

del 5, menneskelige ressourcer

| d) | del 8.1, åben og gennemskuelig udøvelse af tjenester. |
| --- | --- |

d)

del 8.1, åben og gennemskuelig udøvelse af tjenester.

3.   Ud over de i stk. 2 omhandlede undtagelser kan en national tilsynsmyndighed indrømme undtagelser til ansøgere, der udøver flyveinformationstjeneste på flyvepladser, idet de højst driver ét arbejdssted på en given flyveplads. Myndigheden skal gøre det på en måde, der står i et rimeligt forhold til ansøgernes bidrag til lufttrafikstyringen i det luftrum, som hører ind under medlemsstatens ansvarsområde.

De pågældende undtagelser må kun vedrøre følgende krav i bilag II, del 3:

| a) | ansvar for flyvesikkerhedsstyring og eksterne tjenester og leverancer (under del 3.1.2) |
| --- | --- |

a)

ansvar for flyvesikkerhedsstyring og eksterne tjenester og leverancer (under del 3.1.2)

| b) | flyvesikkerhedsundersøgelser (under del 3.1.3) |
| --- | --- |

b)

flyvesikkerhedsundersøgelser (under del 3.1.3)

| c) | flyvesikkerhedskrav med henblik på risikovurdering og -reduktion i henseende til ændringer (del 3.2). |
| --- | --- |

c)

flyvesikkerhedskrav med henblik på risikovurdering og -reduktion i henseende til ændringer (del 3.2).

4.   Der indrømmes ingen undtagelser i forbindelse med kravene i bilag III, IV og V.

5.   I overensstemmelse med bilag II til forordning (EF) nr. 550/2004 skal en national tilsynsmyndighed:

| a) | i de betingelser, der knyttes til certifikatet, specificere arten af og anvendelsesområdet for undtagelsen under angivelse af dens retsgrundlag |
| --- | --- |

a)

i de betingelser, der knyttes til certifikatet, specificere arten af og anvendelsesområdet for undtagelsen under angivelse af dens retsgrundlag

| b) | begrænse certifikatets gyldighedsperiode |
| --- | --- |

b)

begrænse certifikatets gyldighedsperiode

| c) | overvåge, om luftfartstjenesteudøverne fortsat er berettigede til at være omfattet af undtagelsen. |
| --- | --- |

c)

overvåge, om luftfartstjenesteudøverne fortsat er berettigede til at være omfattet af undtagelsen.

Artikel 5

Bevis for opfyldelse af krav

1.   Efter anmodning fra den nationale tilsynsmyndighed fører luftfartstjenesteudøveren alt relevant bevis for opfyldelsen af de relevante fælles krav. Luftfartstjenesteudøveren kan fuldt ud gøre brug af eksisterende data.

2.   En certificeret luftfartstjenesteudøver giver den nationale tilsynsmyndighed meddelelse om planlagte ændringer af sin tjenesteudøvelse, som kan medføre, at de relevante fælles krav eller de betingelser, der knytter sig til certifikatet, ikke længere opfyldes.

3.   En certificeret lufttrafiktjenesteudøver giver den nationale tilsynsmyndighed meddelelse om planlagte flyvesikkerhedsrelaterede ændringer af udøvelsen af lufttrafiktjenester.

4.   Når en certificeret luftfartstjenesteudøver ikke længere opfylder de relevante fælles krav eller de betingelser, der knytter sig til certifikatet, træffer den kompetente nationale tilsynsmyndighed afgørelse inden for højst en måned. Ved denne afgørelse kræver den nationale tilsynsmyndighed, at luftfartstjenesteudøveren træffer korrigerende foranstaltninger.

Afgørelsen meddeles straks den pågældende luftfartstjenesteudøver.

Den nationale tilsynsmyndighed efterprøver, at de korrigerende foranstaltninger er truffet, før den giver den pågældende luftfartstjenesteudøver meddelelse om sin godkendelse. Hvis den nationale tilsynsmyndighed finder, at de korrigerende foranstaltninger ikke er gennemført på korrekt vis inden for den aftalte frist, træffer den passende tvangsforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, i forordning (EF) nr. 550/2004 og artikel 9 i forordning (EF) nr. 549/2004, idet den tager hensyn til behovet for videreførelse af tjenesten.

Artikel 6

Uhindret overvågning af kravopfyldelsen

I henhold til artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 550/2004 letter luftfartstjenesteudøverne inspektioner og undersøgelser foretaget af den nationale tilsynsmyndighed eller en anerkendt organisation, der optræder på dennes vegne, herunder besøg på stedet og uanmeldte besøg.

De dertil beføjede personer bemyndiges til at udføre følgende handlinger:

| a) | at undersøge relevante opgørelser, data og procedurer samt ethvert andet materiale af relevans for udøvelsen af luftfartstjenester |
| --- | --- |

a)

at undersøge relevante opgørelser, data og procedurer samt ethvert andet materiale af relevans for udøvelsen af luftfartstjenester

| b) | at tage kopier eller uddrag af sådanne opgørelser, data og procedurer samt andet materiale |
| --- | --- |

b)

at tage kopier eller uddrag af sådanne opgørelser, data og procedurer samt andet materiale

| c) | at anmode om en mundtlig forklaring på stedet |
| --- | --- |

c)

at anmode om en mundtlig forklaring på stedet

| d) | at få adgang til relevante lokaler, arealer og transportmidler. |
| --- | --- |

d)

at få adgang til relevante lokaler, arealer og transportmidler.

Sådanne inspektioner og undersøgelser udføres i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor de skal foretages.

Artikel 7

Løbende kravopfyldelse

Den nationale tilsynsmyndighed overvåger hvert år på grundlag af alt foreliggende materiale, om de luftfartstjenesteudøvere, som den har certificeret, fortsat opfylder kravene.

I dette øjemed udarbejder den nationale tilsynsmyndighed et vejledende inspektionsprogram, der omfatter alle de tjenesteudøvere, som den har certificeret, og baseres på en vurdering af de risici, der knytter sig til de forskellige former for drift, som de udøvede tjenester består af, og ajourfører årligt dette program. Den rådfører sig med de berørte luftfartstjenesteudøvere og i givet fald med andre berørte nationale tilsynsmyndigheder, før den udarbejder et sådant program.

I programmet angives det påtænkte tidsinterval for inspektionerne de forskellige steder.

Artikel 8

Flyvesikkerhedsrelaterede forskrifter for teknisk personale

I forbindelse med udøvelse af lufttrafik-, kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester skal den nationale tilsynsmyndighed eller enhver anden myndighed, som af en medlemsstat udpeges til at udføre denne opgave:

| a) | fastsætte passende flyvesikkerhedsrelaterede regler for det tekniske personale, som udfører operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver |
| --- | --- |

a)

fastsætte passende flyvesikkerhedsrelaterede regler for det tekniske personale, som udfører operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver

| b) | sikre hensigtsmæssigt og passende flyvesikkerhedsmæssigt tilsyn med det tekniske personale, som af en driftsorganisation udpeges til at udføre operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver |
| --- | --- |

b)

sikre hensigtsmæssigt og passende flyvesikkerhedsmæssigt tilsyn med det tekniske personale, som af en driftsorganisation udpeges til at udføre operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver

| c) | med rimelig begrundelse og efter behørig undersøgelse træffe passende foranstaltninger over for den driftsorganisation og/eller dennes tekniske personale, som ikke overholder bestemmelserne i bilag II, del 3.3 |
| --- | --- |

c)

med rimelig begrundelse og efter behørig undersøgelse træffe passende foranstaltninger over for den driftsorganisation og/eller dennes tekniske personale, som ikke overholder bestemmelserne i bilag II, del 3.3

| d) | forvisse sig om, at der er fastsat passende metoder til sikring af, at tredjeparter, der udpeges til at udføre operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver, overholder bestemmelserne i bilag II, del 3.3. |
| --- | --- |

d)

forvisse sig om, at der er fastsat passende metoder til sikring af, at tredjeparter, der udpeges til at udføre operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver, overholder bestemmelserne i bilag II, del 3.3.

Artikel 9

Kollegiale evalueringer

1.   Kommissionen tilrettelægger i samarbejde med medlemsstaterne kollegiale evalueringer (peer reviews) af de nationale tilsynsmyndigheder i henhold til stk. 2 til 6.

2.   En kollegial evaluering foretages af et hold nationale eksperter. Et hold består af eksperter fra mindst tre forskellige medlemsstater. Eksperterne må ikke deltage i kollegiale evalueringer i den medlemsstat, hvor de er ansat. Kommissionen opbygger og opretholder en pulje af nationale eksperter, der udpeges af medlemsstaterne, og som dækker alle aspekter ved de fælles krav, der er omhandlet i artikel 6 i forordning (EF) nr. 550/2004.

3.   Mindst tre måneder før en kollegial evaluering giver Kommissionen medlemsstaten og den berørte nationale tilsynsmyndighed meddelelse om evalueringen, den dato, på hvilken den efter planen vil finde sted, og navnene på de eksperter, der deltager deri.

Den medlemsstat, hvis nationale tilsynsmyndighed er omfattet af evalueringen, godkender ekspertholdet, før det kan foretage evalueringen.

4.   Inden for tre måneder efter evalueringen udarbejder evalueringsholdet i enighed en rapport, som kan indeholde henstillinger. Kommissionen afholder et møde med eksperterne og den nationale tilsynsmyndighed for at drøfte rapporten.

5.   Kommissionen sender rapporten til den berørte medlemsstat. Denne kan inden for tre måneder efter modtagelsen fremsætte sine bemærkninger; disse bemærkninger omfatter i påkommende tilfælde de foranstaltninger, som den har truffet eller har til hensigt at træffe inden for et givet tidsrum som reaktion på evalueringen.

Medmindre andet er aftalt med den berørte medlemsstat, offentliggøres rapporten og opfølgningen ikke.

6.   Kommissionen giver årligt via Udvalget for det Fælles Luftrum medlemsstaterne meddelelse om de vigtigste resultater af disse evalueringer.

Artikel 10

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

Jacques BARROT

Næstformand

---

(1)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 10.

1

(2)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1.

2

(3)  KOM(2004) 473, endnu ikke offentliggjort i EUT.

3

(4)  EFT L 319 af 12.12.1994, s. 14.

4

(5)  EUT L 167 af 4.7.2003, s. 23.

5

---

BILAG I

ALMINDELIGE KRAV TIL UDØVELSE AF LUFTFARTSTJENESTER

1.   TEKNISK OG OPERATIV KOMPETENCE OG KAPACITET

En luftfartstjenesteudøver skal kunne udøve tjenester på en sikker, effektiv, kontinuerlig og vedvarende måde, som svarer til ethvert rimeligt samlet niveau for efterspørgsel for et givet luftrum. I dette øjemed skal den opretholde passende teknisk og operativ kapacitet og ekspertise.

2.   ORGANISATORISK STRUKTUR OG FORVALTNING

2.1.   Organisatorisk struktur

En luftfartstjenesteudøver skal oprette og forvalte sin organisation efter en struktur, som støtter en sikker, effektiv og kontinuerlig udøvelse af tjenester.

Ved den organisatoriske struktur fastlægges:

| a) | de udpegede stillingsindehaveres beføjelser, pligter og ansvar, navnlig hvad angår det ledelsespersonale, som er ansvarligt for funktioner med tilknytning til flyvesikkerhed, kvalitet, sikkerhed (security), økonomiske anliggender og menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

a)

de udpegede stillingsindehaveres beføjelser, pligter og ansvar, navnlig hvad angår det ledelsespersonale, som er ansvarligt for funktioner med tilknytning til flyvesikkerhed, kvalitet, sikkerhed (security), økonomiske anliggender og menneskelige ressourcer

| b) | forbindelserne og rapporteringslinjerne mellem organisationens forskellige dele og processer. |
| --- | --- |

b)

forbindelserne og rapporteringslinjerne mellem organisationens forskellige dele og processer.

2.2.   Organisationsledelse

En luftfartstjenesteudøver skal udarbejde en forretningsplan, som mindst dækker en femårig periode. Forretningsplanen skal:

| a) | fastlægge luftfartstjenesteudøverens overordnede mål og dens strategi for opfyldelsen af disse i overensstemmelse med enhver overordnet mere langsigtet plan for tjenesteudøveren og med fællesskabskrav, der er relevante for udviklingen af infrastruktur eller anden teknologi |
| --- | --- |

a)

fastlægge luftfartstjenesteudøverens overordnede mål og dens strategi for opfyldelsen af disse i overensstemmelse med enhver overordnet mere langsigtet plan for tjenesteudøveren og med fællesskabskrav, der er relevante for udviklingen af infrastruktur eller anden teknologi

| b) | indeholde passende mål for resultaterne i henseende til kvalitet, serviceniveau, flyvesikkerhed og omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

b)

indeholde passende mål for resultaterne i henseende til kvalitet, serviceniveau, flyvesikkerhed og omkostningseffektivitet.

En luftfartstjenesteudøver skal udarbejde en årlig plan, som dækker det følgende år, og hvori forretningsplanens enkelte elementer specificeres yderligere, og eventuelle ændringer deraf beskrives.

Den årlige plan skal indeholde følgende bestemmelser om tjenestens niveau og kvalitet såsom det forventede niveau for kapacitet, flyvesikkerhed og indtrufne forsinkelser for luftfartøjer samt om finansielle ordninger:

| a) | oplysninger om iværksættelsen af ny infrastruktur eller andre udviklingsforløb og en meddelelse om, hvorledes de vil bidrage til at forbedre tjenesternes niveau og kvalitet |
| --- | --- |

a)

oplysninger om iværksættelsen af ny infrastruktur eller andre udviklingsforløb og en meddelelse om, hvorledes de vil bidrage til at forbedre tjenesternes niveau og kvalitet

| b) | resultatindikatorer, der kan danne grundlag for en rimelig vurdering af tjenestens niveau og kvalitet |
| --- | --- |

b)

resultatindikatorer, der kan danne grundlag for en rimelig vurdering af tjenestens niveau og kvalitet

| c) | tjenesteudøverens forventede økonomiske situation på kort sigt og alle ændringer af eller virkninger for forretningsplanen. |
| --- | --- |

c)

tjenesteudøverens forventede økonomiske situation på kort sigt og alle ændringer af eller virkninger for forretningsplanen.

3.   FLYVESIKKERHEDS- OG KVALITETSSTYRING

3.1.   Flyvesikkerhedsstyring

En luftfartstjenesteudøver skal styre flyvesikkerheden i alle sine tjenester. I den forbindelse skal den oprette formelle grænseflader til alle interessenter, som direkte kan øve indflydelse på dens tjenesters sikkerhed.

3.2.   Kvalitetsstyringssystem

En luftfartstjenesteudøver skal senest to år efter denne forordnings ikrafttræden have oprettet et kvalitetsstyringssystem, der omfatter alle de luftfartstjenester, som den udøver, efter følgende principper. Den skal:

| a) | fastlægge kvalitetspolitikken på en sådan måde, at den dækker de forskellige brugeres behov så nøjagtigt som muligt |
| --- | --- |

a)

fastlægge kvalitetspolitikken på en sådan måde, at den dækker de forskellige brugeres behov så nøjagtigt som muligt

| b) | fastlægge et kvalitetssikringsprogram, som indeholder procedurer til verifikation af, at al drift finder sted i overensstemmelse med de relevante krav, standarder og procedurer |
| --- | --- |

b)

fastlægge et kvalitetssikringsprogram, som indeholder procedurer til verifikation af, at al drift finder sted i overensstemmelse med de relevante krav, standarder og procedurer

| c) | fremlægge dokumentation for kvalitetssystemets funktion ved hjælp af manualer og overvågningsdokumenter |
| --- | --- |

c)

fremlægge dokumentation for kvalitetssystemets funktion ved hjælp af manualer og overvågningsdokumenter

| d) | udpege styringsrepræsentanter til at overvåge overholdelsen af procedurerne til betryggelse af sikre og effektive driftsmetoder samt at overvåge procedurernes relevans |
| --- | --- |

d)

udpege styringsrepræsentanter til at overvåge overholdelsen af procedurerne til betryggelse af sikre og effektive driftsmetoder samt at overvåge procedurernes relevans

| e) | foretage undersøgelser af det oprettede kvalitetssystem og i påkommende tilfælde træffe afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

e)

foretage undersøgelser af det oprettede kvalitetssystem og i påkommende tilfælde træffe afhjælpende foranstaltninger.

Et EN ISO 9001-certifikat, der er udstedt af en relevant autoriseret organisation, og som dækker tjenesteudøverens luftfartstjenester, anses for at være et tilstrækkeligt middel til overholdelse. Luftfartstjenesteudøveren skal acceptere, at dokumentationen for certificeringen efter anmodning fra den nationale tilsynsmyndighed overdrages til denne.

3.3.   Driftsmanualer

En luftfartstjenesteudøver skal udarbejde og ajourføre driftsmanualer for udøvelsen af sine tjenester til brug og vejledning for det operative personale. Den skal påse, at:

| a) | driftsmanualerne indeholder de instrukser og oplysninger, der er nødvendige for, at det operative personale kan udføre sine opgaver |
| --- | --- |

a)

driftsmanualerne indeholder de instrukser og oplysninger, der er nødvendige for, at det operative personale kan udføre sine opgaver

| b) | relevante dele af driftsmanualerne står til rådighed for det berørte personale |
| --- | --- |

b)

relevante dele af driftsmanualerne står til rådighed for det berørte personale

| c) | det operative personale hurtigt underrettes om ændringer i driftsmanualen vedrørende deres arbejdsopgaver samt disses ikrafttrædelsestidspunkt. |
| --- | --- |

c)

det operative personale hurtigt underrettes om ændringer i driftsmanualen vedrørende deres arbejdsopgaver samt disses ikrafttrædelsestidspunkt.

4.   SIKKERHED (SECURITY)

En luftfartstjenesteudøver skal oprette et sikkerhedsstyringssystem for at tilgodese:

| a) | sine faciliteters og sit personales sikkerhed med henblik på at forhindre ulovlig indgriben i udøvelsen af tjenesterne |
| --- | --- |

a)

sine faciliteters og sit personales sikkerhed med henblik på at forhindre ulovlig indgriben i udøvelsen af tjenesterne

| b) | sikkerheden af de operative data, som den modtager, frembringer eller på anden måde anvender, således at adgangen dertil strengt begrænses til dem, der er bemyndiget dertil. |
| --- | --- |

b)

sikkerheden af de operative data, som den modtager, frembringer eller på anden måde anvender, således at adgangen dertil strengt begrænses til dem, der er bemyndiget dertil.

Sikkerhedsstyringssystemet skal omfatte:

| a) | procedurer for vurdering og reduktion af sikkerhedsrisici, overvågning og forbedring af sikkerheden, sikkerhedsundersøgelser og videreformidling af indhøstede erfaringer |
| --- | --- |

a)

procedurer for vurdering og reduktion af sikkerhedsrisici, overvågning og forbedring af sikkerheden, sikkerhedsundersøgelser og videreformidling af indhøstede erfaringer

| b) | midler til påvisning af brud på sikkerheden og varsling af personalet ved hjælp af passende sikkerhedsalarmer |
| --- | --- |

b)

midler til påvisning af brud på sikkerheden og varsling af personalet ved hjælp af passende sikkerhedsalarmer

| c) | midler til begrænsning af virkningerne af brud på sikkerheden og til fastlæggelse af udbedrende foranstaltninger og risikoreducerende procedurer for at forhindre gentagelse. |
| --- | --- |

c)

midler til begrænsning af virkningerne af brud på sikkerheden og til fastlæggelse af udbedrende foranstaltninger og risikoreducerende procedurer for at forhindre gentagelse.

En luftfartstjenesteudøver skal, når der er grundlag herfor, sørge for sikkerhedsgodkendelse af sit personale samt for koordination med de relevante civile og militære myndigheder med henblik på at tilgodese sine faciliteters, sit personales og sine datas sikkerhed.

5.   MENNESKELIGE RESSOURCER

En luftfartstjenesteudøver skal anvende personale med passende uddannelse med henblik på at sikre, at dens tjenester udøves på en sikker, effektiv, kontinuerlig og vedvarende måde. I den sammenhæng fastlægger den politikker for ansættelse og uddannelse af personale.

6.   ØKONOMISK STYRKE

6.1.   Økonomisk og finansiel kapacitet

En luftfartstjenesteudøver skal kunne opfylde sine økonomiske forpligtelser såsom de faste og variable driftsomkostninger eller kapitalomkostninger. Den skal benytte et passende internt regnskabssystem. Den skal påvise sin kapacitet ved hjælp af den i del 2.2. i dette bilag omhandlede årlige plan og via balancer og regnskaber i den udstrækning, det er praktisabelt ifølge dens retlige status.

6.2.   Revision

I overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. 550/2004, skal en luftfartstjenesteudøver påvise, at den regelmæssigt underkastes en uafhængig revision.

7.   ERSTATNINGSANSVAR OG FORSIKRINGSDÆKNING

En luftfartstjenesteudøver skal have ordninger til dækning af sit erstatningsansvar i henhold til gældende ret.

Den metode, der anvendes til at sikre dækningen, skal være afpasset efter det pågældende potentielle tab og den pågældende potentielle skade under hensyn til luftfartstjenesteudøverens retlige status og størrelsen af den kommercielle forsikringsdækning, der står til rådighed.

En luftfartstjenesteudøver, der benytter en anden luftfartstjenesteudøvers tjenester, skal påse, at aftalerne omfatter fordelingen af erstatningsansvaret mellem dem.

8.   TJENESTERNES KVALITET

8.1.   Åben og gennemskuelig udøvelse af tjenester

En luftfartstjenesteudøver skal udøve sine tjenester på en åben og gennemskuelig måde. Den skal offentliggøre betingelserne for adgang til sine tjenester og fastlægge en formel proces, der sikrer, at der regelmæssigt og mindst én gang om året gennemføres individuel eller kollektiv høring, af brugerne af dens tjenester.

I henhold til gældende fællesskabsret må en luftfartstjenesteudøver ikke diskriminere på grundlag af brugerens eller brugerkategoriens nationalitet eller identitet.

8.2.   Nødplaner

Senest ét år efter certificeringen skal en luftfartstjenesteudøver have udarbejdet nødplaner for alle de tjenester, den pågældende udøver, i tilfælde af, at der indtræder begivenheder, som fører til væsentlig forringelse eller afbrydelse af den pågældendes tjenester.

9.   RAPPORTERINGSKRAV

En luftfartstjenesteudøver skal kunne forelægge den relevante nationale tilsynsmyndighed en årsrapport over sine aktiviteter. Denne rapport skal dække udøverens økonomiske resultater, jf. dog artikel 12 i forordning (EF) nr. 550/2004, og udøverens operative resultater samt alle andre vigtige aktiviteter og udviklingsforløb, navnlig i flyvesikkerhedsmæssig henseende.

Årsrapporten skal mindst omfatte:

| — | en vurdering af den udøvede tjenestes niveau og kvalitet og af det opnåede flyvesikkerhedsniveau |
| --- | --- |

—

en vurdering af den udøvede tjenestes niveau og kvalitet og af det opnåede flyvesikkerhedsniveau

| — | luftfartstjenesteudøverens resultater sammenholdt med de resultatmæssige mål, der er fastsat i forretningsplanen, idet de faktiske resultater afstemmes med den årlige plan ved hjælp af de resultatindikatorer, der er fastsat i den årlige plan |
| --- | --- |

—

luftfartstjenesteudøverens resultater sammenholdt med de resultatmæssige mål, der er fastsat i forretningsplanen, idet de faktiske resultater afstemmes med den årlige plan ved hjælp af de resultatindikatorer, der er fastsat i den årlige plan

| — | udviklingen inden for drift og infrastruktur |
| --- | --- |

—

udviklingen inden for drift og infrastruktur

| — | de økonomiske resultater, forudsat at de ikke offentliggøres særskilt i henhold til artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 550/2004 |
| --- | --- |

—

de økonomiske resultater, forudsat at de ikke offentliggøres særskilt i henhold til artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 550/2004

| — | oplysninger om den formelle høringsproces med brugerne af udøverens tjenester |
| --- | --- |

—

oplysninger om den formelle høringsproces med brugerne af udøverens tjenester

| — | oplysninger om politikken for menneskelige ressourcer. |
| --- | --- |

—

oplysninger om politikken for menneskelige ressourcer.

Luftfartstjenesteudøveren skal stille årsrapportens indhold til rådighed for offentligheden på betingelser, der fastsættes af den nationale tilsynsmyndighed i overensstemmelse med den nationale lovgivning.

---

BILAG II

SÆRLIGE KRAV TIL UDØVELSE AF LUFTTRAFIKTJENESTER

1.   EJERSKAB

En lufttrafiktjenesteudøver skal meddele den i artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 550/2004 omhandlede nationale tilsynsmyndighed:

| — | sin retlige status, sin ejerstruktur og alle ordninger, der øver væsentlig indflydelse på kontrollen over dens aktiver |
| --- | --- |

—

sin retlige status, sin ejerstruktur og alle ordninger, der øver væsentlig indflydelse på kontrollen over dens aktiver

| — | alle forbindelser med organisationer, som ikke deltager i udøvelse af luftfartstjenester, herunder forretningsvirksomhed, hvori den enten deltager direkte eller via forbundne virksomheder, og som tegner sig for mere end 1 % af dens forventede indtægter. Desuden skal den give meddelelse om enhver ændring af enhver individuel kapitalandel, der udgør 10 % eller derover af dens samlede kapital. |
| --- | --- |

—

alle forbindelser med organisationer, som ikke deltager i udøvelse af luftfartstjenester, herunder forretningsvirksomhed, hvori den enten deltager direkte eller via forbundne virksomheder, og som tegner sig for mere end 1 % af dens forventede indtægter. Desuden skal den give meddelelse om enhver ændring af enhver individuel kapitalandel, der udgør 10 % eller derover af dens samlede kapital.

En lufttrafiktjenesteudøver skal træffe alle fornødne foranstaltninger til at forhindre situationer med interessekonflikter, som kan bringe en uvildig og objektiv udøvelse af dens tjenester i fare.

2.   ÅBEN OG GENNEMSKUELIG UDØVELSE AF TJENESTER

Ud over bestemmelsen i bilag I, del 8.1, kan en medlemsstat, hvis det besluttes, at udøvelsen af bestemte lufttrafiktjenester skal tilrettelægges på en konkurrencemæssig sammenhæng, træffe alle egnede foranstaltninger til at sikre, at udøverne af disse særlige lufttrafiktjenester hverken optræder på en måde, som har til formål eller til følge at forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen, eller optræder på en måde, som i henhold til gældende national ret og fællesskabsret udgør et misbrug af dominerende stilling.

3.   SIKRE TJENESTER

3.1.   Flyvesikkerhedsstyringssystem

3.1.1.   Almindelige flyvesikkerhedskrav

En lufttrafiktjenesteudøver skal som en integrerende del af forvaltningen af sine tjenester have oprettet et flyvesikkerhedsstyringssystem (SMS), der:

| — | sikrer en formaliseret, entydig og proaktiv tilgang til opnåelse af systematisk flyvesikkerhedsstyring ved opfyldelse af lufttrafiktjenesteudøverens flyvesikkerhedsmæssige ansvar i forbindelse med udøvelsen af lufttrafiktjenester; drives under skyldig hensyntagen til alle de tjenester og understøttende arrangementer, der er under lufttrafiktjenesteudøverens ledelsesmæssige kontrol, og som sit grundlag indeholder en flyvesikkerhedspolitisk erklæring, som angiver virksomhedens grundlæggende tilgang til styring af flyvesikkerheden (flyvesikkerhedsstyring) |
| --- | --- |

—

sikrer en formaliseret, entydig og proaktiv tilgang til opnåelse af systematisk flyvesikkerhedsstyring ved opfyldelse af lufttrafiktjenesteudøverens flyvesikkerhedsmæssige ansvar i forbindelse med udøvelsen af lufttrafiktjenester; drives under skyldig hensyntagen til alle de tjenester og understøttende arrangementer, der er under lufttrafiktjenesteudøverens ledelsesmæssige kontrol, og som sit grundlag indeholder en flyvesikkerhedspolitisk erklæring, som angiver virksomhedens grundlæggende tilgang til styring af flyvesikkerheden (flyvesikkerhedsstyring)

| — | sikrer, at alle, der er involveret i de flyvesikkerhedsmæssige aspekter af lufttrafiktjenesteudøvelse, har et individuelt sikkerhedsmæssigt ansvar for egne handlinger, at lederne er ansvarlige for deres egne afdelingers eller kontorers flyvesikkerhedsmæssige ydeevne, og at lufttrafiktjenesteudøverens topledelse har et overordnet ansvar for flyvesikkerheden (flyvesikkerhedsmæssigt ansvar) |
| --- | --- |

—

sikrer, at alle, der er involveret i de flyvesikkerhedsmæssige aspekter af lufttrafiktjenesteudøvelse, har et individuelt sikkerhedsmæssigt ansvar for egne handlinger, at lederne er ansvarlige for deres egne afdelingers eller kontorers flyvesikkerhedsmæssige ydeevne, og at lufttrafiktjenesteudøverens topledelse har et overordnet ansvar for flyvesikkerheden (flyvesikkerhedsmæssigt ansvar)

| — | sikrer, at opnåelse af et tilfredsstillende flyvesikkerhedsniveau i lufttrafiktjenesterne prioriteres højest (flyvesikkerhedsprioritering) |
| --- | --- |

—

sikrer, at opnåelse af et tilfredsstillende flyvesikkerhedsniveau i lufttrafiktjenesterne prioriteres højest (flyvesikkerhedsprioritering)

| — | sikrer, at det væsentligste flyvesikkerhedsmål under udøvelse af lufttrafiktjeneste er, i så stor udtrækning, som det er praktisk muligt, at reducere risikoen for at lufttrafiktjenester bidrager til et flyvehavari (flyvesikkerhedsmål). |
| --- | --- |

—

sikrer, at det væsentligste flyvesikkerhedsmål under udøvelse af lufttrafiktjeneste er, i så stor udtrækning, som det er praktisk muligt, at reducere risikoen for at lufttrafiktjenester bidrager til et flyvehavari (flyvesikkerhedsmål).

3.1.2.   Krav til opnåelse af flyvesikkerhed

Som led i driften af SMS'et skal en lufttrafiktjenesteudøver:

| — | sikre, at personalet er tilstrækkeligt uddannet og kompetent til det arbejde, det skal udføre, og desuden har den behørige tilladelse dertil, hvis en sådan kræves, og opfylder de relevante helbredskrav (kompetence) |
| --- | --- |

—

sikre, at personalet er tilstrækkeligt uddannet og kompetent til det arbejde, det skal udføre, og desuden har den behørige tilladelse dertil, hvis en sådan kræves, og opfylder de relevante helbredskrav (kompetence)

| — | påse, at der er udpeget en flyvesikkerhedsstyringsfunktion med organisatorisk ansvar for flyvesikkerhedsstyringssystemets udvikling og vedligeholdelse; påse, at denne ansvarsfunktion er uafhængig af det normale ledelseshierarki og ansvarlig direkte over for det højeste organisatoriske niveau (hvis der er tale om små virksomheder, hvor ansvarlighedsdelingen kan forhindre tilstrækkelig uafhængighed, suppleres ordningerne for sikring af flyvesikkerheden dog med yderligere uafhængige midler), og påse, at lufttrafiktjenesteudøverens højeste ledelsesniveau tager direkte del i varetagelsen af flyvesikkerhedsstyringen (flyvesikkerhedsstyringsansvar) |
| --- | --- |

—

påse, at der er udpeget en flyvesikkerhedsstyringsfunktion med organisatorisk ansvar for flyvesikkerhedsstyringssystemets udvikling og vedligeholdelse; påse, at denne ansvarsfunktion er uafhængig af det normale ledelseshierarki og ansvarlig direkte over for det højeste organisatoriske niveau (hvis der er tale om små virksomheder, hvor ansvarlighedsdelingen kan forhindre tilstrækkelig uafhængighed, suppleres ordningerne for sikring af flyvesikkerheden dog med yderligere uafhængige midler), og påse, at lufttrafiktjenesteudøverens højeste ledelsesniveau tager direkte del i varetagelsen af flyvesikkerhedsstyringen (flyvesikkerhedsstyringsansvar)

| — | påse, at der overalt, hvor det er praktisk gennemførligt, udledes kvantitative flyvesikkerhedsniveauer, som vedligeholdes for alle funktionssystemer (kvantitative flyvesikkerhedsniveauer) |
| --- | --- |

—

påse, at der overalt, hvor det er praktisk gennemførligt, udledes kvantitative flyvesikkerhedsniveauer, som vedligeholdes for alle funktionssystemer (kvantitative flyvesikkerhedsniveauer)

| — | påse, at SMS’et dokumenteres systematisk og på en måde, der sikrer en klar sammenkædning til virksomhedens flyvesikkerhedspolitik (SMS-dokumentation) |
| --- | --- |

—

påse, at SMS’et dokumenteres systematisk og på en måde, der sikrer en klar sammenkædning til virksomhedens flyvesikkerhedspolitik (SMS-dokumentation)

| — | sikre, at sikkerheden af de eksternt ydede tjenester og forsyninger er tilstrækkelig og tilfredsstillende i forhold til deres flyvesikkerhedsmæssige betydning under udøvelsen af lufttrafiktjenester (eksterne tjenester og forsyninger) |
| --- | --- |

—

sikre, at sikkerheden af de eksternt ydede tjenester og forsyninger er tilstrækkelig og tilfredsstillende i forhold til deres flyvesikkerhedsmæssige betydning under udøvelsen af lufttrafiktjenester (eksterne tjenester og forsyninger)

| — | påse, at risikovurdering og -reduktion udføres på et passende niveau, som sikrer, at der tages behørigt hensyn til alle aspekter af lufttrafiktjenesteudøvelsen (risikovurdering og -reduktion). Hvad angår ændringer af ATM-funktionssystemet, finder bestemmelserne i del 3.2 i dette bilag anvendelse |
| --- | --- |

—

påse, at risikovurdering og -reduktion udføres på et passende niveau, som sikrer, at der tages behørigt hensyn til alle aspekter af lufttrafiktjenesteudøvelsen (risikovurdering og -reduktion). Hvad angår ændringer af ATM-funktionssystemet, finder bestemmelserne i del 3.2 i dette bilag anvendelse

| — | påse, at operationelle eller tekniske ATM-hændelser, der vurderes at have væsentlig sikkerhedsmæssig betydning, straks undersøges, og at der træffes alle nødvendige foranstaltninger til afhjælpning (flyvesikkerhedsmæssige hændelser). Desuden skal det påvises, at lufttrafiktjenesteudøveren har opfyldt kravene om rapportering og vurdering af flyvesikkerhedsmæssige hændelser i overensstemmelse med gældende national ret og fællesskabsret. |
| --- | --- |

—

påse, at operationelle eller tekniske ATM-hændelser, der vurderes at have væsentlig sikkerhedsmæssig betydning, straks undersøges, og at der træffes alle nødvendige foranstaltninger til afhjælpning (flyvesikkerhedsmæssige hændelser). Desuden skal det påvises, at lufttrafiktjenesteudøveren har opfyldt kravene om rapportering og vurdering af flyvesikkerhedsmæssige hændelser i overensstemmelse med gældende national ret og fællesskabsret.

3.1.3.   Krav til sikring af flyvesikkerhed

Som led i driften af SMS'et skal en lufttrafiktjenesteudøver påse, at:

| — | der rutinemæssigt foretages flyvesikkerhedsundersøgelser med henblik på om fornødent at anbefale forbedringer, give ledelsen vished for flyvesikkerheden på dennes område, og bekræfte, at de relevante dele af SMS’et overholdes (flyvesikkerhedsundersøgelser) |
| --- | --- |

—

der rutinemæssigt foretages flyvesikkerhedsundersøgelser med henblik på om fornødent at anbefale forbedringer, give ledelsen vished for flyvesikkerheden på dennes område, og bekræfte, at de relevante dele af SMS’et overholdes (flyvesikkerhedsundersøgelser)

| — | der eksisterer metoder til at identificere ændringer af funktionssystemer eller driftsforhold, som kan tyde på, at et givet element er ved at nå et punkt, hvor acceptable sikkerhedsstandarder ikke længere kan opfyldes, og til sikring af, at der træffes foranstaltninger til afhjælpning (flyvesikkerhedsovervågning) |
| --- | --- |

—

der eksisterer metoder til at identificere ændringer af funktionssystemer eller driftsforhold, som kan tyde på, at et givet element er ved at nå et punkt, hvor acceptable sikkerhedsstandarder ikke længere kan opfyldes, og til sikring af, at der træffes foranstaltninger til afhjælpning (flyvesikkerhedsovervågning)

| — | flyvesikkerhedsregistreringer til stadighed vedligeholdes som led i driften af SMS’et som grundlag for sikring af flyvesikkerhed for alle, der har tilknytning til eller er ansvarlige for eller afhængige af de ydede tjenester, og for den nationale tilsynsmyndighed (flyvesikkerhedsregistreringer). |
| --- | --- |

—

flyvesikkerhedsregistreringer til stadighed vedligeholdes som led i driften af SMS’et som grundlag for sikring af flyvesikkerhed for alle, der har tilknytning til eller er ansvarlige for eller afhængige af de ydede tjenester, og for den nationale tilsynsmyndighed (flyvesikkerhedsregistreringer).

3.1.4.   Krav til flyvesikkerhedsfremmende foranstaltninger

Som led i driften af SMS'et skal en lufttrafiktjenesteudøver påse, at:

| — | alle medarbejdere er opmærksomme på de potentielle flyvesikkerhedsmæssige farer, der knytter sig til deres arbejdsopgaver (flyvesikkerhedsbevidsthed) |
| --- | --- |

—

alle medarbejdere er opmærksomme på de potentielle flyvesikkerhedsmæssige farer, der knytter sig til deres arbejdsopgaver (flyvesikkerhedsbevidsthed)

| — | viden, der udspringer af undersøgelser af flyvesikkerhedshændelser og andre flyvesikkerhedsmæssige aktiviteter, videreformidles inden for virksomheden på ledelses- og driftsniveau (videreformidling af erfaringer) |
| --- | --- |

—

viden, der udspringer af undersøgelser af flyvesikkerhedshændelser og andre flyvesikkerhedsmæssige aktiviteter, videreformidles inden for virksomheden på ledelses- og driftsniveau (videreformidling af erfaringer)

| — | alle medarbejdere aktivt opfordres til at foreslå løsninger på, hvordan identificerede farer kan håndteres, og at der foretages ændringer for at forbedre flyvesikkerheden, hvor det synes nødvendigt (forbedring af flyvesikkerheden). |
| --- | --- |

—

alle medarbejdere aktivt opfordres til at foreslå løsninger på, hvordan identificerede farer kan håndteres, og at der foretages ændringer for at forbedre flyvesikkerheden, hvor det synes nødvendigt (forbedring af flyvesikkerheden).

3.2.   Flyvesikkerhedsmæssige krav til risikovurdering og -reduktion ved ændringer

3.2.1.   Afdeling 1

Som led i driften af SMS'et skal en lufttrafiktjenesteudøver påse, at der gøres en systematisk indsats for at identificere farer og udføre risikovurdering og -reduktion i forbindelse med alle ændringer af de dele af ATM-funktionssystemet og dets understøttende ordninger, der er under udøverens ledelsesmæssige kontrol, på en måde, som omfatter:

| a) | hele den operative periode for den pågældende komponent i ATM-funktionssystemet fra den indledende planlægning og specifikation, gennem dens efterfølgende operationelle anvendelse og vedligeholdelse til dens operative udfasning |
| --- | --- |

a)

hele den operative periode for den pågældende komponent i ATM-funktionssystemet fra den indledende planlægning og specifikation, gennem dens efterfølgende operationelle anvendelse og vedligeholdelse til dens operative udfasning

| b) | ATM-funktionssystemets luftbårne, jordplacerede og i påkommende tilfælde rumbaserede komponenter i samarbejde med de ansvarlige parter |
| --- | --- |

b)

ATM-funktionssystemets luftbårne, jordplacerede og i påkommende tilfælde rumbaserede komponenter i samarbejde med de ansvarlige parter

| c) | ATM-funktionssystemets udstyr, procedurer og menneskelige ressourcer, samspillet mellem disse elementer indbyrdes og mellem den pågældende komponent og resten af ATM-funktionssystemet. |
| --- | --- |

c)

ATM-funktionssystemets udstyr, procedurer og menneskelige ressourcer, samspillet mellem disse elementer indbyrdes og mellem den pågældende komponent og resten af ATM-funktionssystemet.

3.2.2.   Afdeling 2

Fareidentifikation, risikovurdering og risikoreduktion skal omfatte:

| a) | en fastlæggelse af den pågældende komponents omfang, afgrænsning og grænseflader, samt af dens funktioner og tilsigtede operationelle miljø |
| --- | --- |

a)

en fastlæggelse af den pågældende komponents omfang, afgrænsning og grænseflader, samt af dens funktioner og tilsigtede operationelle miljø

| b) | en fastlæggelse af de sikkerhedsmæssige mål, der skal gælde for den pågældende komponent, herunder:






  — | en identifikation af lufttrafikstyringsrelaterede sandsynlige fare- og fejlbetingelser og de kombinerede virkninger deraf |
| --- | --- | --- |

b)

en fastlæggelse af de sikkerhedsmæssige mål, der skal gælde for den pågældende komponent, herunder:

—

en identifikation af lufttrafikstyringsrelaterede sandsynlige fare- og fejlbetingelser og de kombinerede virkninger deraf

| — | en vurdering af den virkning, de kan have på et luftfartøjs flyvesikkerhed, og en vurdering af de pågældende virkningers alvorlighed ved hjælp af alvorsklassifikationsskemaet i afdeling 4 |
| --- | --- |

—

en vurdering af den virkning, de kan have på et luftfartøjs flyvesikkerhed, og en vurdering af de pågældende virkningers alvorlighed ved hjælp af alvorsklassifikationsskemaet i afdeling 4

| — | en fastlæggelse af deres tolerabilitet udtrykt i den maksimale sandsynlighed for, at faren optræder, idet dette afledes af alvorlighedsgraden og af den maksimale sandsynlighed for, at farens virkninger optræder, i overensstemmelse med, hvad der er angivet i afdeling 4 |
| --- | --- |

—

en fastlæggelse af deres tolerabilitet udtrykt i den maksimale sandsynlighed for, at faren optræder, idet dette afledes af alvorlighedsgraden og af den maksimale sandsynlighed for, at farens virkninger optræder, i overensstemmelse med, hvad der er angivet i afdeling 4

| c) | i påkommende tilfælde en udledning af en risikoreduktionsstrategi, som:






  — | fastlægger de modforanstaltninger, der skal træffes for at beskytte mod de risikobærende farer |
| --- | --- | --- |

c)

i påkommende tilfælde en udledning af en risikoreduktionsstrategi, som:

—

fastlægger de modforanstaltninger, der skal træffes for at beskytte mod de risikobærende farer

| — | om nødvendigt omfatter udvikling af sikkerhedsmæssige krav, som potentielt vedrører den pågældende komponent, andre dele af ATM-funktionssystemet eller operationelle miljø |
| --- | --- |

—

om nødvendigt omfatter udvikling af sikkerhedsmæssige krav, som potentielt vedrører den pågældende komponent, andre dele af ATM-funktionssystemet eller operationelle miljø

| — | viser, at den er gennemførlig, og at den virker |
| --- | --- |

—

viser, at den er gennemførlig, og at den virker

| d) | en verifikation af, at alle fastlagte sikkerhedsmæssige mål og krav er opfyldt






  — | før ændringen gennemføres |
| --- | --- | --- |

d)

en verifikation af, at alle fastlagte sikkerhedsmæssige mål og krav er opfyldt

—

før ændringen gennemføres

| — | under alle overgangsstadier til operationel tjeneste |
| --- | --- |

—

under alle overgangsstadier til operationel tjeneste

| — | under hele den operationelle levetid |
| --- | --- |

—

under hele den operationelle levetid

| — | under alle overgangsstadier til operationel udfasning. |
| --- | --- |

—

under alle overgangsstadier til operationel udfasning.

3.2.3.   Afdeling 3

Resultaterne, de tilknyttede begrundelser og bevismaterialet fra risikovurdering og-reduktion, herunder fareidentifikation, skal samles og dokumenteres på en måde, som sikrer, at:

| — | der foreligger fuldstændigt bevis til påvisning af, at sikkerhedsniveauet for den pågældende komponent og det samlede ATM-funktionssystem er og vil forblive tolerabelt, idet de opfylder de samlede flyvesikkerhedsmål og -krav. Dette omfatter i påkommende tilfælde specifikationer af alle forudsigelses-, overvågnings- eller undersøgelsesmetoder, der benyttes |
| --- | --- |

—

der foreligger fuldstændigt bevis til påvisning af, at sikkerhedsniveauet for den pågældende komponent og det samlede ATM-funktionssystem er og vil forblive tolerabelt, idet de opfylder de samlede flyvesikkerhedsmål og -krav. Dette omfatter i påkommende tilfælde specifikationer af alle forudsigelses-, overvågnings- eller undersøgelsesmetoder, der benyttes

| — | alle sikkerhedsmæssige krav til gennemførelsen af en ændring kan føres til den forventede operation eller funktion. |
| --- | --- |

—

alle sikkerhedsmæssige krav til gennemførelsen af en ændring kan føres til den forventede operation eller funktion.

3.2.4.   Afdeling 4

Fareidentifikation og alvorsvurdering

Der skal foretages en systematisk fareidentifikation. Alvorlighedsgraden af virkningerne af farer i et givet operationelt miljø bestemmes ved hjælp af nedenstående klassifikationsskema, idet alvorligheden klassificeres i henhold til et specifikt argument, som viser farernes mest sandsynlige virkning under de værst tænkelige forhold.

| Alvorlighedsgrad | Virkning på drift |
| --- | --- |
| 1
  [Alvorligst] | Havari (1) |
| 2 | Alvorlig hændelse (1) |
| 3 | Større hændelse under anvendelse af et luftfartøj, hvor luftfartøjets sikkerhed kan være blevet bragt i fare, og det var tæt på at kollidere med et andet luftfartøj, eller med terræn eller hindringer. |
| 4 | Betydningsfuld hændelse, som omfattede omstændigheder, der tyder på, at der kunne være sket et havari eller en alvorlig eller omfattende hændelse, hvis risikoen ikke var blevet styret inden for sikkerhedsmargenerne, eller hvis der havde været et andet luftfartøj i nærheden. |
| 5
  [Mindst alvorligt] | Ingen umiddelbar indflydelse på sikkerheden. |

Alvorlighedsgrad

Virkning på drift

1

[Alvorligst]

Havari (1)

2

Alvorlig hændelse (1)

3

Større hændelse under anvendelse af et luftfartøj, hvor luftfartøjets sikkerhed kan være blevet bragt i fare, og det var tæt på at kollidere med et andet luftfartøj, eller med terræn eller hindringer.

4

Betydningsfuld hændelse, som omfattede omstændigheder, der tyder på, at der kunne være sket et havari eller en alvorlig eller omfattende hændelse, hvis risikoen ikke var blevet styret inden for sikkerhedsmargenerne, eller hvis der havde været et andet luftfartøj i nærheden.

5

[Mindst alvorligt]

Ingen umiddelbar indflydelse på sikkerheden.

For at aflede en fares virkning på driftstilstanden og fastslå dens alvorlighedsgrad skal den systematiske fremgangsmåde/proces omfatte farers virkning på ATM-funktionssystemets forskellige dele såsom flyvebesætning, flyveledere, luftfartøjets funktionsmuligheder, funktionsmulighederne for jordplacerede dele af ATM-funktionssystemet og mulighederne for at udøve sikre lufttrafiktjenester.

Risikoklassifikationsskema

Der skal udarbejdes risikobaserede sikkerhedsmæssige mål udtrykt ved den højeste sandsynlighed for, at faren bliver virkelighed, afledt både af, hvor alvorlig dens virkning er, og af hvor stor den maksimale sandsynlighed er for, at dens virkning vil optræde.

Som et nødvendigt supplement til påvisningen af, at de fastlagte kvantitative mål er nået, skal der anlægges yderligere flyvesikkerhedsstyringsmæssige overvejelser for at tilføre ATM-systemet en højere grad af sikkerhed, når dette er rimeligt.

3.3.   Flyvesikkerhedsmæssige krav til teknisk personale, som udfører operative flyvesikkerhedsrelaterede opgaver

En lufttrafiktjenesteudøver skal påse, at det tekniske personale, herunder underkontraherede driftsorganisationers personale, der driver og vedligeholder ATM-udstyr, som er godkendt til operationel brug, har og vedligeholder tilstrækkelig viden om og forståelse af de tjenester, som det understøtter, af den faktiske og potentielle indvirkning deres arbejde har på de pågældende tjenesters sikkerhed, og af de arbejdsbegrænsninger, som skal finde anvendelse.

Lufttrafiktjenesteudøveren skal dokumentere, at det personale, der medvirker ved sikkerhedsrelaterede opgaver, herunder underkontraherede driftsorganisationers personale, har den nødvendige kompetence; at vagtordningerne tilrettelægges så tjenesten er sikret tilstrækkelig kapacitet og kontinuitet; desuden skal der være dokumentation for planer og politik for personalets kompetenceudvikling, uddannelsespolitik, uddannelsesplaner og -opgørelser samt ordninger for tilsyn med ikke-kvalificeret personale. Udøveren skal have procedurer til brug i tilfælde, hvor der kan rejses tvivl om personalets fysiske eller mentale helbred.

En lufttrafiktjenesteudøver skal føre et register over det personale, der er inddraget i sikkerhedsrelaterede opgaver, med angivelse af dets antal, status og placering. I registeret:

| a) | udpeges de ansvarlige ledere inden for flyvesikkerhedsrelaterede funktioner |
| --- | --- |

a)

udpeges de ansvarlige ledere inden for flyvesikkerhedsrelaterede funktioner

| b) | opgøres det tekniske personales og driftspersonalets relevante kvalifikationer set i forhold til færdigheds- og kompetencekravene |
| --- | --- |

b)

opgøres det tekniske personales og driftspersonalets relevante kvalifikationer set i forhold til færdigheds- og kompetencekravene

| c) | specificeres de steder og opgaver, hvortil det tekniske personale og driftspersonalet er henført, herunder eventuelle vagtordninger. |
| --- | --- |

c)

specificeres de steder og opgaver, hvortil det tekniske personale og driftspersonalet er henført, herunder eventuelle vagtordninger.

4.   ARBEJDSMETODER OG DRIFTSPROCEDURER

En lufttrafiktjenesteudøver skal kunne påvise, at den pågældendes arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med standarderne i følgende bilag til konventionen angående international civil luftfart, for så vidt de er relevante for udøvelsen af lufttrafiktjenester i det berørte luftrum:

| — | bilag 2 vedrørende lufttrafikregler (10. udgave, juli 2005) |
| --- | --- |

—

bilag 2 vedrørende lufttrafikregler (10. udgave, juli 2005)

| — | bilag 10 vedrørende aeronautisk telekommunikation, bind 2 angående kommunikationsprocedurer (6. udgave, oktober 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 79) |
| --- | --- |

—

bilag 10 vedrørende aeronautisk telekommunikation, bind 2 angående kommunikationsprocedurer (6. udgave, oktober 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 79)

| — | bilag 11 vedrørende lufttrafiktjenester (13. udgave, juli 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 43). |
| --- | --- |

—

bilag 11 vedrørende lufttrafiktjenester (13. udgave, juli 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 43).

---

(1)  Som defineret i Rådets direktiv 94/56/EF af 21. november 1994 om fastlæggelse af de grundlæggende principper for undersøgelse af flyvehavarier og flyvehændelser inden for civil luftfart (EFT L 319 af 12.12.1994, s. 14).

---

BILAG III

SÆRLIGE KRAV TIL UDØVELSE AF METEOROLOGISKE TJENESTER

1.   TEKNISK OG OPERATIV KOMPETENCE OG KAPACITET

En udøver af meteorologiske tjenester skal påse, at nedenstående brugere får de meteorologiske oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udføre deres funktioner, i en brugervenlig form:

| — | operatører og flyvebesætningsmedlemmer til planlægning før og under flyvningen |
| --- | --- |

—

operatører og flyvebesætningsmedlemmer til planlægning før og under flyvningen

| — | lufttrafiktjenesteudøvere og flyveinformationstjenester |
| --- | --- |

—

lufttrafiktjenesteudøvere og flyveinformationstjenester

| — | eftersøgnings- og redningsenheder |
| --- | --- |

—

eftersøgnings- og redningsenheder

| — | lufthavne. |
| --- | --- |

—

lufthavne.

En udøver af meteorologiske tjenester skal bekræfte det opnåelige nøjagtighedsniveau for de oplysninger, der videregives med henblik på drift, herunder kilden til disse oplysninger, samtidig med at det sikres, at de afgives rettidigt og om fornødent ajourføres.

2.   ARBEJDSMETODER OG DRIFTSPROCEDURER

En udøver af meteorologiske tjenester skal kunne påvise, at dens arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med standarderne i følgende bilag til konventionen angående international civil luftfart, for så vidt de er relevante for udøvelse af meteorologisk tjeneste i det berørte luftrum:

| — | bilag 3 vedrørende meteorologiske tjenester til international luftfart (15. udgave, juli 2004) |
| --- | --- |

—

bilag 3 vedrørende meteorologiske tjenester til international luftfart (15. udgave, juli 2004)

| — | bilag 11 vedrørende meteorologiske tjenester (13. udgave, juli 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 43) |
| --- | --- |

—

bilag 11 vedrørende meteorologiske tjenester (13. udgave, juli 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 43)

| — | bilag 14 vedrørende flyvepladser (bind I: 4. udgave, juli 2004; bind II, 2. udgave, juli 1995, inkl. alle ændringer indtil nr. 3). |
| --- | --- |

—

bilag 14 vedrørende flyvepladser (bind I: 4. udgave, juli 2004; bind II, 2. udgave, juli 1995, inkl. alle ændringer indtil nr. 3).

---

BILAG IV

SÆRLIGE KRAV TIL UDØVELSE AF LUFTFARTSINFORMATIONSTJENESTER

1.   TEKNISK OG OPERATIV KOMPETENCE OG KAPACITET

En udøver af luftfartsinformationstjenester skal påse, at der står information og data til rådighed til drift i en form, der er passende for:

| — | flyvepersonale, herunder flyvebesætning, samt flyveplanlægning, flystyringsystemer (flight management systems) og flyvesimulatorer |
| --- | --- |

—

flyvepersonale, herunder flyvebesætning, samt flyveplanlægning, flystyringsystemer (flight management systems) og flyvesimulatorer

| — | lufttrafiktjenesteudøvere, der er ansvarlige for flyveinformationstjenester, flyvepladsflyveinformationstjenester og videregivelse af informationer forud for flyvning. |
| --- | --- |

—

lufttrafiktjenesteudøvere, der er ansvarlige for flyveinformationstjenester, flyvepladsflyveinformationstjenester og videregivelse af informationer forud for flyvning.

En udøver af luftfartsinformationstjenester skal sikre dataenes integritet og bekræfte nøjagtighedsniveauet for de oplysninger, der videregives med henblik på drift, herunder kilden til disse oplysninger, før de videregives.

2.   ARBEJDSMETODER OG DRIFTSPROCEDURER

En udøver af luftfartsinformationstjenester skal kunne påvise, at den pågældendes arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med standarderne i følgende bilag til konventionen angående international civil luftfart, for så vidt de er relevante for udøvelsen af luftfartsinformationstjenester i det berørte luftrum:

| — | bilag 3 vedrørende meteorologiske tjenester til international luftfart (15. udgave, juli 2004) |
| --- | --- |

—

bilag 3 vedrørende meteorologiske tjenester til international luftfart (15. udgave, juli 2004)

| — | bilag 4 vedrørende aeronautiske kort (10. udgave, juli 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 53) |
| --- | --- |

—

bilag 4 vedrørende aeronautiske kort (10. udgave, juli 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 53)

| — | bilag 15 vedrørende luftfartsinformationstjenester (12. udgave, juli 2004). |
| --- | --- |

—

bilag 15 vedrørende luftfartsinformationstjenester (12. udgave, juli 2004).

---

BILAG V

SÆRLIGE KRAV TIL UDØVELSE AF KOMMUNIKATIONS-, NAVIGATIONS- ELLER OVERVÅGNINGSTJENESTER

1.   TEKNISK OG OPERATIV KOMPETENCE OG KAPACITET

En udøver af kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester skal sikre sine tjenesters disponibilitet, kontinuitet, nøjagtighed og integritet.

En udøver af kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester skal bekræfte kvalitetsniveauet for de tjenester, den udøver, og påvise, at dens udstyr regelmæssigt vedligeholdes og om fornødent kalibreres.

2.   SIKRE TJENESTER

En udøver af kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester skal opfylde kravene i bilag II, del 3, vedrørende sikre tjenester.

3.   ARBEJDSMETODER OG DRIFTSPROCEDURER

En udøver af kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester skal kunne påvise, at dens arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med standarderne i bilag 10 vedrørende aeronautisk telekommunikation til konventionen angående international civil luftfart (bind I: 5. udgave, juli 1996; bind II: 6. udgave, oktober 2001; bind III: 1. udgave, juli 1995; bind IV: 3. udgave, juli 2002; bind V: 2. udgave, juli 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 79), for så vidt de er relevante for udøvelsen af kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester i det berørte luftrum.

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/31

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2097/2005

af 20. december 2005

om genåbning af fiskeriet efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L fra fartøjer, der fører litauisk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2005. |
| --- | --- |

(1)

I Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2005.

| (2) | Den 6. juni 2005 indstillede Litauen fiskeriet efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L fra fartøjer, der fører medlemsstatens flag. |
| --- | --- |

(2)

Den 6. juni 2005 indstillede Litauen fiskeriet efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L fra fartøjer, der fører medlemsstatens flag.

| (3) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1170/2005 (4) blev der indført forbud mod fiskeri efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L fra fartøjer, der fører litauisk flag eller som er registreret i Litauen. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1170/2005 (4) blev der indført forbud mod fiskeri efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L fra fartøjer, der fører litauisk flag eller som er registreret i Litauen.

| (4) | Den 30. oktober 2005 overførte Japan en kvote på 144 t dybvandsrejer til Litauen i NAFO-afsnit 3L. Fartøjer, der fører litauisk flag eller er registreret i Litauen, bør derfor have tilladelse til at fiske efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L. Kommissionens forordning (EF) nr. 1170/2005 bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(4)

Den 30. oktober 2005 overførte Japan en kvote på 144 t dybvandsrejer til Litauen i NAFO-afsnit 3L. Fartøjer, der fører litauisk flag eller er registreret i Litauen, bør derfor have tilladelse til at fiske efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L. Kommissionens forordning (EF) nr. 1170/2005 bør derfor ophæves —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genåbning af fiskeri

Fiskeriet efter dybvandsrejer i NAFO-afsnit 3L fra fartøjer, der fører litauisk flag eller som er registreret i Litauen, bør genåbnes den 1. december 2005.

Artikel 2

Ophævelse

Kommissionens forordning (EF) nr. 1170/2005 ophæves hermed.

Artikel 3

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. december 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 768/2005 (EUT L 128 af 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 12 af 14.1.2005, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1936/2005 (EUT L 311 af 26.11.2005, s. 1).

3

(4)  EUT L 188 af 20.7.2005, s. 25.

4

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/32

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2098/2005

af 20. december 2005

om genåbning af fiskeriet efter brisling i ICES-afsnit III a fra fartøjer, der fører dansk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2005. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2005.

| (2) | Den 9. oktober 2005 indstillede Danmark fiskeriet efter brisling i ICES-afsnit III a for fartøjer, der fører dansk flag. |
| --- | --- |

(2)

Den 9. oktober 2005 indstillede Danmark fiskeriet efter brisling i ICES-afsnit III a for fartøjer, der fører dansk flag.

| (3) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1779/2005 (4) blev der indført forbud mod fiskeri efter brisling i ICES-afsnit III a fra fartøjer, der fører dansk flag eller som er registreret i Danmark. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1779/2005 (4) blev der indført forbud mod fiskeri efter brisling i ICES-afsnit III a fra fartøjer, der fører dansk flag eller som er registreret i Danmark.

| (4) | Den 15. november 2005 overførte Sverige en kvote på 1 000 t brisling i ICES-afsnit III a til Danmark. Fartøjer, der fører dansk flag eller som er registreret i Danmark, bør derfor have tilladelse til at fiske efter brisling i ICES-afsnit III a. Kommissionens forordning (EF) nr. 1779/2005 bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(4)

Den 15. november 2005 overførte Sverige en kvote på 1 000 t brisling i ICES-afsnit III a til Danmark. Fartøjer, der fører dansk flag eller som er registreret i Danmark, bør derfor have tilladelse til at fiske efter brisling i ICES-afsnit III a. Kommissionens forordning (EF) nr. 1779/2005 bør derfor ophæves —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genåbning af fiskeri

Fiskeriet efter brisling i ICES-afsnit III a fra fartøjer, der fører dansk flag eller som er registreret i Danmark, bør genåbnes den 28. november 2005.

Artikel 2

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 1779/2005 ophæves.

Artikel 3

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 28. november 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 768/2005 (EUT L 128 af 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 12 af 14.1.2005, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1936/2005 (EUT L 311 af 26.11.2005, s. 1).

3

(4)  EUT L 288 af 29.10.2005, s. 12. Forbud mod fiskeri efter brisling fra fartøjer, der fører dansk flag.

4

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/33

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2099/2005

af 20. december 2005

om genåbning af fiskeriet efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2005. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2005.

| (2) | Den 4. november 2005 indstillede Spanien fiskeriet efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag. |
| --- | --- |

(2)

Den 4. november 2005 indstillede Spanien fiskeriet efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag.

| (3) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1894/2005 (4) blev der indført forbud mod fiskeri efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag eller som er registreret i Spanien. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1894/2005 (4) blev der indført forbud mod fiskeri efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag eller som er registreret i Spanien.

| (4) | Den 28. november 2005 overførte Det Forenede Kongerige en kvote på 300 t kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV til Spanien. Fartøjer, der fører spansk flag eller som er registreret i Spanien, bør derfor have tilladelse til at fiske efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV. Forordning (EF) nr. 1894/2005 bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(4)

Den 28. november 2005 overførte Det Forenede Kongerige en kvote på 300 t kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV til Spanien. Fartøjer, der fører spansk flag eller som er registreret i Spanien, bør derfor have tilladelse til at fiske efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV. Forordning (EF) nr. 1894/2005 bør derfor ophæves —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genåbning af fiskeri

Fiskeriet efter kulmule i ICES-område V b (EF-farvande), VI, VII, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag eller som er registreret i Spanien, bør genåbnes den 1. december 2005.

Artikel 2

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 1894/2005 ophæves.

Artikel 3

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. december 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 768/2005 (EUT L 128 af 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 12 af 14.1.2005, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1936/2005 (EUT L 311 af 26.11.2005, s. 1).

3

(4)  EUT L 302 af 19.11.2005, s. 26. Forbud mod fiskeri efter kulmule fra fartøjer, der fører spansk flag.

4

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/34

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2100/2005

af 20. december 2005

om 60. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban, og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 467/2001

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban, og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 467/2001 om forbud mod udførsel af visse varer og tjenesteydelser til Afghanistan, om styrkelse af flyveforbuddet og om udvidelse af indefrysningen af midler og andre økonomiske ressourcer over for Taliban i Afghanistan (1), særlig artikel 7, stk. 1, første led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper eller enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper eller enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (2) | Sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd besluttede den 15. december 2005 at ændre listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. Bilag I bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(2)

Sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd besluttede den 15. december 2005 at ændre listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. Bilag I bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (3) | For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, skal denne forordning træde i kraft straks |
| --- | --- |

(3)

For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, skal denne forordning træde i kraft straks

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektør for eksterne forbindelser

---

(1)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2018/2005 (EUT L 324 af 10.12.2005, s. 21).

1

---

BILAG

Følgende punkt indsættes i bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 under overskriften »Fysiske personer«:

Sajid Mohammed Badat (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet). Fødselsdato: a) 28.3.1979, b) 8.3.1976. Fødested: Gloucester, Det Forenede Kongerige. Pasnr.: a) Britisk pas 703114075, b) britisk pas 026725401. Andre oplysninger: I øjeblikket varetægtsfængslet i Det Forenede Kongerige. Tidligere adresse er Gloucester, Det Forenede Kongerige.

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/36

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2101/2005

af 20. december 2005

om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, for produktionsåret 2005/06

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1423/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for import af sukkerprodukter undtagen melasse (2), særlig artikel 1, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2005/06 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1011/2005 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2019/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2005/06 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1011/2005 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2019/2005 (4).

| (2) | Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 1423/95 — |
| --- | --- |

(2)

Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 1423/95 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1423/95 omhandlede produkter, og som for produktionsåret 2005/06 blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, ændres og er vist i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. december 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EFT L 141 af 24.6.1995, s. 16. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 624/98 (EFT L 85 af 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUT L 170 af 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUT L 324 af 10.12.2005, s. 23.

4

---

BILAG

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 99 og anvendes fra den 21. december 2005

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 28,49 | 2,74 |
| 1701 11 90 (1) | 28,49 | 7,29 |
| 1701 12 10 (1) | 28,49 | 2,60 |
| 1701 12 90 (1) | 28,49 | 6,86 |
| 1701 91 00 (2) | 28,38 | 11,04 |
| 1701 99 10 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1701 99 90 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1702 90 99 (3) | 0,28 | 0,37 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

28,49

2,74

1701 11 90 (1)

28,49

7,29

1701 12 10 (1)

28,49

2,60

1701 12 90 (1)

28,49

6,86

1701 91 00 (2)

28,38

11,04

1701 99 10 (2)

28,38

6,52

1701 99 90 (2)

28,38

6,52

1702 90 99 (3)

0,28

0,37

---

(1)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt II, til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 (EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1).

(2)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt I, til forordning (EF) nr. 1260/2001.

(3)  Fastsat pr. 1 % indhold af saccharose.

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/38

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2102/2005

af 20. december 2005

om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til protokol 4 om bomuld knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1050/2001 (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1051/2001 af 22. maj 2001 om støtte til bomuldsproduktioner (2), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes der regelmæssigt en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld på grundlag af den konstaterede verdensmarkedspris for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Dette historiske forhold er fastlagt i artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (3). Hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes således, beregnes den på grundlag af den seneste fastsatte pris. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes der regelmæssigt en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld på grundlag af den konstaterede verdensmarkedspris for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Dette historiske forhold er fastlagt i artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (3). Hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes således, beregnes den på grundlag af den seneste fastsatte pris.

| (2) | I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste af de udbud og noteringer på verdensmarkedet, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens. Ved denne fastsættelse tages der hensyn til et gennemsnit af udbuddene og noteringerne konstateret på en eller flere repræsentative europæiske børser for et produkt leveret cif en havn i Fællesskabet fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel. Der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art. Disse justeringer er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste af de udbud og noteringer på verdensmarkedet, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens. Ved denne fastsættelse tages der hensyn til et gennemsnit af udbuddene og noteringerne konstateret på en eller flere repræsentative europæiske børser for et produkt leveret cif en havn i Fællesskabet fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel. Der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art. Disse justeringer er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1591/2001.

| (3) | Anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld på nedennævnte niveau — |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld på nedennævnte niveau —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes til 21,557 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. december 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EFT L 210 af 3.8.2001, s. 10. Ændret ved forordning (EF) nr. 1486/2002 (EFT L 223 af 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/39

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 14. december 2004

om skattelettelser for virksomheder, der deltager i udstillinger i udlandet

(meddelt under nummer K(2004) 4746)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2005/919/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Italien har udstedt lovdekret nr. 269 af 30. september 2003 om hasteforanstaltninger til fremme og korrektion af udviklingen i de offentlige regnskaber (»lovdekret 267/2003«), som blev offentliggjort i Den Italienske Stats Tidende nr. 229 den 2. oktober 2003. Artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003 omhandler særlige skattelettelser ved udstilling af produkter på messer i udlandet og er uden ændringer blevet ophøjet til lov nr. 326 af 24. november 2003 (»lov 326/2003«), der blev offentliggjort i Den Italienske Stats Tidende nr. 274 af 25. november 2003. |
| --- | --- |

(1)

Italien har udstedt lovdekret nr. 269 af 30. september 2003 om hasteforanstaltninger til fremme og korrektion af udviklingen i de offentlige regnskaber (»lovdekret 267/2003«), som blev offentliggjort i Den Italienske Stats Tidende nr. 229 den 2. oktober 2003. Artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003 omhandler særlige skattelettelser ved udstilling af produkter på messer i udlandet og er uden ændringer blevet ophøjet til lov nr. 326 af 24. november 2003 (»lov 326/2003«), der blev offentliggjort i Den Italienske Stats Tidende nr. 274 af 25. november 2003.

| (2) | Ved brev af 22. oktober 2003 (D/56756) opfordrede Kommissionen de italienske myndigheder til at give oplysninger om de pågældende foranstaltninger og deres ikrafttræden, for at den kunne fastslå, om der var tale om støtte efter traktatens artikel 87. I samme brev erindrede Kommissionen Italien om, at det er forpligtet til at anmelde alle foranstaltninger, der vil kunne betragtes som støtte efter traktatens artikel 88, stk. 3, inden de iværksættes. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 22. oktober 2003 (D/56756) opfordrede Kommissionen de italienske myndigheder til at give oplysninger om de pågældende foranstaltninger og deres ikrafttræden, for at den kunne fastslå, om der var tale om støtte efter traktatens artikel 87. I samme brev erindrede Kommissionen Italien om, at det er forpligtet til at anmelde alle foranstaltninger, der vil kunne betragtes som støtte efter traktatens artikel 88, stk. 3, inden de iværksættes.

| (3) | Italien fremsendte de ønskede oplysninger ved brev af 11. november 2003 (A/37737) og af 26. november 2003 (A/38138). Den 19. december 2003 (D/58192) gjorde Kommissionen på ny Italien opmærksom på de forpligtelser, der påhviler det efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og opfordrede de italienske myndigheder til at underrette de potentielle støttemodtagere i forbindelse med disse skattelettelser om, hvilke konsekvenser det i henhold til traktaten og artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (2) vil få, hvis skattelettelserne skal betragtes som en støtteforanstaltning, der er gennemført, uden at Kommissionen har godkendt den på forhånd. |
| --- | --- |

(3)

Italien fremsendte de ønskede oplysninger ved brev af 11. november 2003 (A/37737) og af 26. november 2003 (A/38138). Den 19. december 2003 (D/58192) gjorde Kommissionen på ny Italien opmærksom på de forpligtelser, der påhviler det efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og opfordrede de italienske myndigheder til at underrette de potentielle støttemodtagere i forbindelse med disse skattelettelser om, hvilke konsekvenser det i henhold til traktaten og artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (2) vil få, hvis skattelettelserne skal betragtes som en støtteforanstaltning, der er gennemført, uden at Kommissionen har godkendt den på forhånd.

| (4) | Ved brev af 18. marts 2004 (SG 2004 D/201066) meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til Italiens skattelettelser til virksomheder, der deltager i udstillinger i udlandet. De italienske myndigheder fremsatte deres bemærkninger dertil ved brev af 1. juni 2004 (A/35042). |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 18. marts 2004 (SG 2004 D/201066) meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til Italiens skattelettelser til virksomheder, der deltager i udstillinger i udlandet. De italienske myndigheder fremsatte deres bemærkninger dertil ved brev af 1. juni 2004 (A/35042).

| (5) | Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med en opfordring til interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (3). Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med en opfordring til interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (3). Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger i denne forbindelse.

II.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (6) | I artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003 er det fastsat, at virksomheder, der er selskabsskattepligtige i Italien og i drift på dekretets ikrafttrædelsestidspunkt, er fritaget for beskatning af udgifter, som er direkte knyttet til udstilling af produkter på messer i udlandet. Bestemmelsen gælder udelukkende for udgifter, som er blevet afholdt i beskatningsperioden efter den beskatningsperiode, hvori lovdekret 269/2003 træder i kraft (2.10.2003); for virksomheder, hvis regnskabsår falder sammen med kalenderåret, har foranstaltningen derfor betydning for fastlæggelsen af deres skattepligtige indkomst for 2004. Efter artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003 forhøjer dette indkomstskattefradrag det ordinære fradrag for udgifter til deltagelse i udstillingsmesser i udlandet i de pågældende virksomheders selvangivelse. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003 er det fastsat, at virksomheder, der er selskabsskattepligtige i Italien og i drift på dekretets ikrafttrædelsestidspunkt, er fritaget for beskatning af udgifter, som er direkte knyttet til udstilling af produkter på messer i udlandet. Bestemmelsen gælder udelukkende for udgifter, som er blevet afholdt i beskatningsperioden efter den beskatningsperiode, hvori lovdekret 269/2003 træder i kraft (2.10.2003); for virksomheder, hvis regnskabsår falder sammen med kalenderåret, har foranstaltningen derfor betydning for fastlæggelsen af deres skattepligtige indkomst for 2004. Efter artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003 forhøjer dette indkomstskattefradrag det ordinære fradrag for udgifter til deltagelse i udstillingsmesser i udlandet i de pågældende virksomheders selvangivelse.

| (7) | Hvad angår de generelle regler for fradrag af virksomhedsudgifter til deltagelse i udstillingsmesser i udlandet, kan der på grundlag af principperne i artikel 108, stk. 2, i den konsoliderede indkomstskattelov (TUIR) skelnes mellem udgifter til reklamevirksomhed og salgskampagner (herunder udgifter til udstillinger) på den ene side og repræsentationsudgifter på den anden. Mens de førstnævnte er fradragsberettigede i det regnskabsår, hvor de er afholdt, eller kan fradrages med faste rater i det samme regnskabsår og de fire følgende, er repræsentationsudgifterne kun fradragsberettigede for en tredjedels vedkommende og kan ligeledes fradrages i faste rater over en femårig periode. |
| --- | --- |

(7)

Hvad angår de generelle regler for fradrag af virksomhedsudgifter til deltagelse i udstillingsmesser i udlandet, kan der på grundlag af principperne i artikel 108, stk. 2, i den konsoliderede indkomstskattelov (TUIR) skelnes mellem udgifter til reklamevirksomhed og salgskampagner (herunder udgifter til udstillinger) på den ene side og repræsentationsudgifter på den anden. Mens de førstnævnte er fradragsberettigede i det regnskabsår, hvor de er afholdt, eller kan fradrages med faste rater i det samme regnskabsår og de fire følgende, er repræsentationsudgifterne kun fradragsberettigede for en tredjedels vedkommende og kan ligeledes fradrages i faste rater over en femårig periode.

| (8) | Med hensyn til de forskellige udgiftskategorier i forbindelse med deltagelse i udstillinger, er det fastsat i artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003, at de skattelettelser, der er fastsat ved ordningen, er begrænset til udstilling af produkter, og at det støtteberettigede beløb ifølge ordningen ikke omfatter eventuelle andre omkostninger i forbindelse med deltagelse i udstillinger. |
| --- | --- |

(8)

Med hensyn til de forskellige udgiftskategorier i forbindelse med deltagelse i udstillinger, er det fastsat i artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003, at de skattelettelser, der er fastsat ved ordningen, er begrænset til udstilling af produkter, og at det støtteberettigede beløb ifølge ordningen ikke omfatter eventuelle andre omkostninger i forbindelse med deltagelse i udstillinger.

| (9) | De italienske myndigheder har præciseret, at skattefordelen i det foreliggende tilfælde er uafhængig af udgiftskategorierne, der normalt er undergivet forskellig skattemæssig behandling, som anført ovenfor. Italien har nemlig præciseret, at samtlige udgifter til deltagelse i messer behandles ens for at undgå problemer med klassificering i de forskellige udgiftskategorier. I artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003 er det dog udtrykkeligt anført, at udgifter til sponsorering, der udgør en del af reklameudgifterne, som normalt er fuldt fradragsberettigede efter ovennævnte artikel 108, stk. 2, i TUIR, ikke er støtteberettigede. |
| --- | --- |

(9)

De italienske myndigheder har præciseret, at skattefordelen i det foreliggende tilfælde er uafhængig af udgiftskategorierne, der normalt er undergivet forskellig skattemæssig behandling, som anført ovenfor. Italien har nemlig præciseret, at samtlige udgifter til deltagelse i messer behandles ens for at undgå problemer med klassificering i de forskellige udgiftskategorier. I artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003 er det dog udtrykkeligt anført, at udgifter til sponsorering, der udgør en del af reklameudgifterne, som normalt er fuldt fradragsberettigede efter ovennævnte artikel 108, stk. 2, i TUIR, ikke er støtteberettigede.

III.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (10) | Kommissionen anførte i brev af 18. marts 2004, hvorved den indledte den formelle undersøgelsesprocedure, at foranstaltningen opfyldte betingelserne for at kunne betragtes som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen anførte i brev af 18. marts 2004, hvorved den indledte den formelle undersøgelsesprocedure, at foranstaltningen opfyldte betingelserne for at kunne betragtes som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (11) | I denne forbindelse mente Kommissionen især, at ordningen gav de begunstigede en selektiv fordel, fordi den så ud til udelukkende at gavne virksomheder, som beskæftiger sig med udstilling af produkter til eksport, og at udelukke de øvrige erhvervsaktiviteter. F.eks. omfatter ordningen ikke italienske virksomheder, der udelukkende afsætter deres produkter på det italienske marked, virksomheder, der præsterer tjenesteydelser, virksomheder, der afsætter produkter, som ikke egner sig til udstilling på messer, og virksomheder, der deltager i messer i Italien. |
| --- | --- |

(11)

I denne forbindelse mente Kommissionen især, at ordningen gav de begunstigede en selektiv fordel, fordi den så ud til udelukkende at gavne virksomheder, som beskæftiger sig med udstilling af produkter til eksport, og at udelukke de øvrige erhvervsaktiviteter. F.eks. omfatter ordningen ikke italienske virksomheder, der udelukkende afsætter deres produkter på det italienske marked, virksomheder, der præsterer tjenesteydelser, virksomheder, der afsætter produkter, som ikke egner sig til udstilling på messer, og virksomheder, der deltager i messer i Italien.

| (12) | Kommissionen mente desuden, at ordningen gavnede de italienske virksomheder, der deltager i udstillingsmesser i udlandet, ved at styrke deres stilling i forhold til udenlandske konkurrenter, herunder udenlandske virksomheder, som konkurrerer med de pågældende italienske virksomheder på det italienske marked og på udenlandske markeder, og udenlandske virksomheder med driftssted i Italien, som konkurrerer med de begunstigede på det italienske marked. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen mente desuden, at ordningen gavnede de italienske virksomheder, der deltager i udstillingsmesser i udlandet, ved at styrke deres stilling i forhold til udenlandske konkurrenter, herunder udenlandske virksomheder, som konkurrerer med de pågældende italienske virksomheder på det italienske marked og på udenlandske markeder, og udenlandske virksomheder med driftssted i Italien, som konkurrerer med de begunstigede på det italienske marked.

| (13) | Endelig var Kommissionen af den opfattelse, at de pågældende skattelettelsers selektive karakter ikke kunne begrundes i det italienske skattesystems art eller struktur, og heller ikke syntes at give nogen kompensation for eventuelle udgifter i udlandet på grund af deltagelsen i sådanne messer, da støtten ikke er betinget af, at virksomhederne pålægges nogen skattemæssig eller finansiel byrde i udlandet. Det så heller ikke ud til, at ordningen kunne falde ind under en af undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3. Skattefordelene var forbundet med udgifter, der ikke var støtteberettigede efter Fællesskabets gruppefritagelsesforordninger eller retningslinjer; hvad især angår gruppefritagelsesforordningen for SMV, er støtte til deltagelse i messer kun tilladt, hvis den ikke overstiger 50 % af de støtteberettigede omkostninger, og hvis det er første gang en sådan virksomhed deltager i en bestemt messe eller udstilling, mens skattelettelserne i den foreliggende sag vedrører alle virksomheder og alle omkostninger ved deltagelse i en hvilken som helst udstillingsmesse i udlandet. |
| --- | --- |

(13)

Endelig var Kommissionen af den opfattelse, at de pågældende skattelettelsers selektive karakter ikke kunne begrundes i det italienske skattesystems art eller struktur, og heller ikke syntes at give nogen kompensation for eventuelle udgifter i udlandet på grund af deltagelsen i sådanne messer, da støtten ikke er betinget af, at virksomhederne pålægges nogen skattemæssig eller finansiel byrde i udlandet. Det så heller ikke ud til, at ordningen kunne falde ind under en af undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3. Skattefordelene var forbundet med udgifter, der ikke var støtteberettigede efter Fællesskabets gruppefritagelsesforordninger eller retningslinjer; hvad især angår gruppefritagelsesforordningen for SMV, er støtte til deltagelse i messer kun tilladt, hvis den ikke overstiger 50 % af de støtteberettigede omkostninger, og hvis det er første gang en sådan virksomhed deltager i en bestemt messe eller udstilling, mens skattelettelserne i den foreliggende sag vedrører alle virksomheder og alle omkostninger ved deltagelse i en hvilken som helst udstillingsmesse i udlandet.

IV.   ITALIENS BEMÆRKNINGER

| (14) | Som svar på Kommissionens brev af 18. marts 2004 om indledning af proceduren har de italienske myndigheder fremsat tre hovedargumenter som bevis på, at der i den pågældende ordning ikke skelnes mellem potentielle støttemodtagere fra de forskellige erhvervssektorer, men at den skal betragtes som en generel foranstaltning, som alle virksomheder, der udøver erhvervsaktiviteter, kan få adgang til. |
| --- | --- |

(14)

Som svar på Kommissionens brev af 18. marts 2004 om indledning af proceduren har de italienske myndigheder fremsat tre hovedargumenter som bevis på, at der i den pågældende ordning ikke skelnes mellem potentielle støttemodtagere fra de forskellige erhvervssektorer, men at den skal betragtes som en generel foranstaltning, som alle virksomheder, der udøver erhvervsaktiviteter, kan få adgang til.

| (15) | De italienske myndigheder har for det første fremført, at foranstaltningen gælder uden forskel for samtlige erhvervssektorer og for alle virksomheder, der er undergivet italiensk selskabsbeskatning, på betingelse af, at de afholder omkostninger ved deltagelse i messer i udlandet. De italienske myndigheder understreger desuden, at den pågældende skattelettelse også gælder for virksomheder med fast driftssted i udlandet. Endvidere bemærker de italienske myndigheder, at den pågældende skattelettelse er direkte knyttet til omkostningerne ved deltagelse i udstillingsmesser i udlandet og ikke giver urimelige skattefordele. De italienske myndigheder mener ikke, at ordningen fremmer deltagelse i udstillingsmesser i udlandet som en særskilt erhvervsaktivitet, men som en investering, alle virksomheder har adgang til, og som den italienske regering vil fremme som et generelt økonomisk-politisk mål. Endelig præciserer de italienske myndigheder, at skattefordelen også gælder for virksomheder med fast driftssted i udlandet, hvis omkostningerne ved deltagelse i udstillingsmesser afholdes af hovedkontoret i Italien. |
| --- | --- |

(15)

De italienske myndigheder har for det første fremført, at foranstaltningen gælder uden forskel for samtlige erhvervssektorer og for alle virksomheder, der er undergivet italiensk selskabsbeskatning, på betingelse af, at de afholder omkostninger ved deltagelse i messer i udlandet. De italienske myndigheder understreger desuden, at den pågældende skattelettelse også gælder for virksomheder med fast driftssted i udlandet. Endvidere bemærker de italienske myndigheder, at den pågældende skattelettelse er direkte knyttet til omkostningerne ved deltagelse i udstillingsmesser i udlandet og ikke giver urimelige skattefordele. De italienske myndigheder mener ikke, at ordningen fremmer deltagelse i udstillingsmesser i udlandet som en særskilt erhvervsaktivitet, men som en investering, alle virksomheder har adgang til, og som den italienske regering vil fremme som et generelt økonomisk-politisk mål. Endelig præciserer de italienske myndigheder, at skattefordelen også gælder for virksomheder med fast driftssted i udlandet, hvis omkostningerne ved deltagelse i udstillingsmesser afholdes af hovedkontoret i Italien.

| (16) | For det andet fremfører de italienske myndigheder, at foranstaltningen ikke defavoriserer virksomheder, som ikke eksporterer, men at den derimod vil være et incitament for dem til at deltage i denne type messer. Hvis en virksomhed opererer inden for en sektor, der fremstiller varer eller tjenester, der ikke kan omsættes frit eller eksporteres, vil den nemlig ikke konkurrere med de virksomheder, der opererer i de sektorer, som producerer disse varer eller tjenester. |
| --- | --- |

(16)

For det andet fremfører de italienske myndigheder, at foranstaltningen ikke defavoriserer virksomheder, som ikke eksporterer, men at den derimod vil være et incitament for dem til at deltage i denne type messer. Hvis en virksomhed opererer inden for en sektor, der fremstiller varer eller tjenester, der ikke kan omsættes frit eller eksporteres, vil den nemlig ikke konkurrere med de virksomheder, der opererer i de sektorer, som producerer disse varer eller tjenester.

| (17) | For det tredje understreger de italienske myndigheder, at foranstaltningen kun gælder et år, og at fordelene for de virksomheder, der deltager i udstillingsmesser i udlandet, derfor ikke medfører en mærkbar konkurrencefordrejning inden for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(17)

For det tredje understreger de italienske myndigheder, at foranstaltningen kun gælder et år, og at fordelene for de virksomheder, der deltager i udstillingsmesser i udlandet, derfor ikke medfører en mærkbar konkurrencefordrejning inden for fællesmarkedet.

V.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

1.   Statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1

| (18) | Efter at have behandlet de italienske myndigheders bemærkninger bekræfter Kommissionen sin holdning i brev af 18. marts 2004 om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, nemlig at den pågældende ordning skal betragtes som statsstøtte, da den opfylder samtlige betingelser derfor i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(18)

Efter at have behandlet de italienske myndigheders bemærkninger bekræfter Kommissionen sin holdning i brev af 18. marts 2004 om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, nemlig at den pågældende ordning skal betragtes som statsstøtte, da den opfylder samtlige betingelser derfor i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (19) | For det første skal en foranstaltning for at kunne betragtes som støtte give modtagerne en fordel, der nedbringer de omkostninger, som de normalt selv skulle have afholdt i forbindelse med deres erhvervsvirksomhed. Alle virksomheder i Italien er underlagt selskabsskat, som beregnes på grundlag af overskuddet, dvs. forskellen mellem deres bruttoindtægter og deres udgifter som specificeret i regnskaberne. Ordningen giver modtagerne en økonomisk fordel i form af en nedsættelse af den skattepligtige indkomst med et beløb svarende til udgifterne ved deltagelse i udstillinger i udlandet, ud over det ordinære skattefradrag i virksomhedens bruttoindtægter. En støttemodtagende virksomhed, der afholder sådanne omkostninger, foretager en nedjustering på sin balance, hvilket medfører en nedsættelse af beskatningen af virksomhedens skattepligtige indkomst i det pågældende skatteår. Det giver sig i sidste instans udslag i en lavere skat for det pågældende skatteår med en deraf følgende finansiel fordel for støttemodtageren. |
| --- | --- |

(19)

For det første skal en foranstaltning for at kunne betragtes som støtte give modtagerne en fordel, der nedbringer de omkostninger, som de normalt selv skulle have afholdt i forbindelse med deres erhvervsvirksomhed. Alle virksomheder i Italien er underlagt selskabsskat, som beregnes på grundlag af overskuddet, dvs. forskellen mellem deres bruttoindtægter og deres udgifter som specificeret i regnskaberne. Ordningen giver modtagerne en økonomisk fordel i form af en nedsættelse af den skattepligtige indkomst med et beløb svarende til udgifterne ved deltagelse i udstillinger i udlandet, ud over det ordinære skattefradrag i virksomhedens bruttoindtægter. En støttemodtagende virksomhed, der afholder sådanne omkostninger, foretager en nedjustering på sin balance, hvilket medfører en nedsættelse af beskatningen af virksomhedens skattepligtige indkomst i det pågældende skatteår. Det giver sig i sidste instans udslag i en lavere skat for det pågældende skatteår med en deraf følgende finansiel fordel for støttemodtageren.

| (20) | Italien har i sine bemærkninger fremført, at den pågældende ordning ikke medfører mærkbare konkurrencemæssige fordele for støttemodtagerne, da den kun vedrører de omkostninger, der rent faktisk er afholdt, og at der anvendes samme mekanismer som fastsat i den konsoliderede indkomstskattelov for andre fradrag. |
| --- | --- |

(20)

Italien har i sine bemærkninger fremført, at den pågældende ordning ikke medfører mærkbare konkurrencemæssige fordele for støttemodtagerne, da den kun vedrører de omkostninger, der rent faktisk er afholdt, og at der anvendes samme mekanismer som fastsat i den konsoliderede indkomstskattelov for andre fradrag.

| (21) | Kommissionen mener dog — hvad de italienske myndigheder også har erkendt — at fradraget i den foreliggende sag er af ekstraordinær karakter i forhold til det normale skattefradrag og derfor må betragtes som en fordel, der reducerer de byrder, som normalt påhviler indkomstskattepligtige virksomheder i Italien. Kommissionen bekræfter derfor sin vurdering af, at den pågældende ordning giver støttemodtagerne en økonomisk og finansiel fordel i form af en nedsættelse af den skattepligtige indkomst i Italien. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen mener dog — hvad de italienske myndigheder også har erkendt — at fradraget i den foreliggende sag er af ekstraordinær karakter i forhold til det normale skattefradrag og derfor må betragtes som en fordel, der reducerer de byrder, som normalt påhviler indkomstskattepligtige virksomheder i Italien. Kommissionen bekræfter derfor sin vurdering af, at den pågældende ordning giver støttemodtagerne en økonomisk og finansiel fordel i form af en nedsættelse af den skattepligtige indkomst i Italien.

| (22) | For det andet skal virksomhederne have fået den pågældende fordel af staten eller opnået den ved hjælp af statsmidler. Da Italien ikke har rejst indvendinger, fastholder Kommissionen den vurdering, den anlagde ved indledningen af den formelle procedure, nemlig at det er staten, der giver denne fordel, da statskassen giver afkald på en normal skatteindtægt. |
| --- | --- |

(22)

For det andet skal virksomhederne have fået den pågældende fordel af staten eller opnået den ved hjælp af statsmidler. Da Italien ikke har rejst indvendinger, fastholder Kommissionen den vurdering, den anlagde ved indledningen af den formelle procedure, nemlig at det er staten, der giver denne fordel, da statskassen giver afkald på en normal skatteindtægt.

| (23) | For det tredje skal foranstaltningen være specifik eller selektiv i den forstand, at den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«. De italienske myndigheder fastholder især, at støtteforanstaltningen gælder for alle virksomheder, der er skattepligtige i Italien og foretager bestemte investeringer, som den italienske regering ønsker at fremme i overensstemmelse med den pågældende ordnings økonomisk-politiske målsætninger. |
| --- | --- |

(23)

For det tredje skal foranstaltningen være specifik eller selektiv i den forstand, at den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«. De italienske myndigheder fastholder især, at støtteforanstaltningen gælder for alle virksomheder, der er skattepligtige i Italien og foretager bestemte investeringer, som den italienske regering ønsker at fremme i overensstemmelse med den pågældende ordnings økonomisk-politiske målsætninger.

| (24) | På grundlag af en indgående analyse bekræfter Kommissionen, at den ekstraordinære skattefradragsordning, som Italien har indført, må betragtes som en specifik ordning, som kun begunstiger virksomheder, der afholder bestemte støtteberettigede udgifter i forbindelse med deltagelse i udstillingsmesser i udlandet, og udelukker andre virksomheder, der ikke deltager i sådanne messer. Selv om ordningen principielt kan anvendes på alle virksomheder, der deltager i messer i udlandet på frivilligt grundlag, begunstiger den i virkeligheden ikke virksomheder i andre erhvervssektorer end eksportsektoren. Ifølge EF-Domstolens retspraksis er de fordele, der indrømmes virksomheder, som udøver eksportaktiviteter, og som afholder bestemte udgifter i forbindelse hermed, af selektiv karakter (4). |
| --- | --- |

(24)

På grundlag af en indgående analyse bekræfter Kommissionen, at den ekstraordinære skattefradragsordning, som Italien har indført, må betragtes som en specifik ordning, som kun begunstiger virksomheder, der afholder bestemte støtteberettigede udgifter i forbindelse med deltagelse i udstillingsmesser i udlandet, og udelukker andre virksomheder, der ikke deltager i sådanne messer. Selv om ordningen principielt kan anvendes på alle virksomheder, der deltager i messer i udlandet på frivilligt grundlag, begunstiger den i virkeligheden ikke virksomheder i andre erhvervssektorer end eksportsektoren. Ifølge EF-Domstolens retspraksis er de fordele, der indrømmes virksomheder, som udøver eksportaktiviteter, og som afholder bestemte udgifter i forbindelse hermed, af selektiv karakter (4).

| (25) | Kommissionen kan ikke godtage de italienske myndigheders argumentation, der går ud på, at virksomheder, der ikke udøver erhvervs- og eksportaktiviteter, ikke skulle kunne sammenlignes med virksomheder, der udøver sådanne aktiviteter, og at ordningen derfor skulle være generel. Kommissionen mener ikke, at den fordel, der består i, at nogle specifikke udgifter udelukkes fra skattegrundlaget, kan betragtes som en generel foranstaltning, da den kun gælder for virksomheder, der udøver eksportaktiviteter, og anvendes ud over det almindelige skattefradrag. Kommissionen understreger desuden, at de italienske myndigheder ikke har påvist, at foranstaltningen er begrundet i skattesystemets art eller struktur. Under alle omstændigheder er fordele, der indrømmes støttemodtagere, logisk set ikke i overensstemmelse med det italienske skattesystem og er af ekstraordinær og midlertidig karakter. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen kan ikke godtage de italienske myndigheders argumentation, der går ud på, at virksomheder, der ikke udøver erhvervs- og eksportaktiviteter, ikke skulle kunne sammenlignes med virksomheder, der udøver sådanne aktiviteter, og at ordningen derfor skulle være generel. Kommissionen mener ikke, at den fordel, der består i, at nogle specifikke udgifter udelukkes fra skattegrundlaget, kan betragtes som en generel foranstaltning, da den kun gælder for virksomheder, der udøver eksportaktiviteter, og anvendes ud over det almindelige skattefradrag. Kommissionen understreger desuden, at de italienske myndigheder ikke har påvist, at foranstaltningen er begrundet i skattesystemets art eller struktur. Under alle omstændigheder er fordele, der indrømmes støttemodtagere, logisk set ikke i overensstemmelse med det italienske skattesystem og er af ekstraordinær og midlertidig karakter.

| (26) | Kommissionen fastholder, at den vil betragte ordningen som specifik, idet den f.eks. kun begunstiger virksomheder, der opererer i eksportsektoren, og som dermed »udstiller produkter« på messer i udlandet, i modsætning til virksomheder, der præsterer tjenesteydelser, virksomheder, der forhandler produkter, som ikke egner sig til udstilling på messer, og virksomheder, der deltager i lokale messer. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen fastholder, at den vil betragte ordningen som specifik, idet den f.eks. kun begunstiger virksomheder, der opererer i eksportsektoren, og som dermed »udstiller produkter« på messer i udlandet, i modsætning til virksomheder, der præsterer tjenesteydelser, virksomheder, der forhandler produkter, som ikke egner sig til udstilling på messer, og virksomheder, der deltager i lokale messer.

| (27) | Som Kommissionen oprindeligt fremførte, tvivler den fortsat på, at alle skattepligtige virksomheder i Italien har ret til samme støtte, når det gælder deltagelse i udstillingsmesser i udlandet. De italienske myndigheder har bekræftet, at de udgifter, der kan komme i betragtning i forbindelse med det pågældende skattefradrag, også omfatter udgifter afholdt af en italiensk virksomheds faste driftssted i udlandet, der er uafhængigt af hovedsædet, som fastsat i artikel 162 i den konsoliderede indkomstskattelov eller de relevante skatteaftaler med det land, hvor det faste driftssted er beliggende. |
| --- | --- |

(27)

Som Kommissionen oprindeligt fremførte, tvivler den fortsat på, at alle skattepligtige virksomheder i Italien har ret til samme støtte, når det gælder deltagelse i udstillingsmesser i udlandet. De italienske myndigheder har bekræftet, at de udgifter, der kan komme i betragtning i forbindelse med det pågældende skattefradrag, også omfatter udgifter afholdt af en italiensk virksomheds faste driftssted i udlandet, der er uafhængigt af hovedsædet, som fastsat i artikel 162 i den konsoliderede indkomstskattelov eller de relevante skatteaftaler med det land, hvor det faste driftssted er beliggende.

| (28) | Italien fastholder dog, at den pågældende fordel kun gælder, hvis de pågældende udgifter afholdes direkte af en italiensk støttemodtager, som fastsat i artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 267/2003. Det betyder, at italienske virksomheders faste driftssteder eller filialer i udlandet skal debitere de pågældende udgifter direkte hos et italiensk hovedsæde for at kunne opnå skattefradraget, og herved kommer faste driftssteder i udlandet, som tilhører virksomheder med hjemsted i Italien, ikke til at nyde godt af denne skattemæssige fordel. Kommissionen konkluderer derfor, at ordningen tilsyneladende ikke anvendes på lige vilkår på samtlige skattepligtige virksomheder i Italien. |
| --- | --- |

(28)

Italien fastholder dog, at den pågældende fordel kun gælder, hvis de pågældende udgifter afholdes direkte af en italiensk støttemodtager, som fastsat i artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 267/2003. Det betyder, at italienske virksomheders faste driftssteder eller filialer i udlandet skal debitere de pågældende udgifter direkte hos et italiensk hovedsæde for at kunne opnå skattefradraget, og herved kommer faste driftssteder i udlandet, som tilhører virksomheder med hjemsted i Italien, ikke til at nyde godt af denne skattemæssige fordel. Kommissionen konkluderer derfor, at ordningen tilsyneladende ikke anvendes på lige vilkår på samtlige skattepligtige virksomheder i Italien.

| (29) | Endelig skal foranstaltningen påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Italien hævder især, at foranstaltningen på ingen måde påvirker konkurrencen, subsidiært at dens virkninger på konkurrencen ikke er mærkbare på grund af ordningens korte gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

(29)

Endelig skal foranstaltningen påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Italien hævder især, at foranstaltningen på ingen måde påvirker konkurrencen, subsidiært at dens virkninger på konkurrencen ikke er mærkbare på grund af ordningens korte gyldighedsperiode.

| (30) | I betragtning af foranstaltningens virkninger fastholder Kommissionen den vurdering, den anlagde i forbindelse med indledningen af den formelle procedure. For at en foranstaltning kan anses for at fordreje konkurrencen, er det ifølge EF-Domstolens faste retspraksis (5) tilstrækkeligt, at støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på konkurrenceudsatte markeder. Kommissionen mener især, at den pågældende foranstaltning fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, fordi ordningen specielt tilsigter og indebærer en forbedring af støttemodtagernes betingelser for at eksportere deres produkter til udenlandske markeder og dermed direkte berører de virksomheder, der beskæftiger sig med international handel, herunder handelen mellem EU's medlemsstater. Selv støtte til eksport uden for EU kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen inden for Fællesskabet (6). |
| --- | --- |

(30)

I betragtning af foranstaltningens virkninger fastholder Kommissionen den vurdering, den anlagde i forbindelse med indledningen af den formelle procedure. For at en foranstaltning kan anses for at fordreje konkurrencen, er det ifølge EF-Domstolens faste retspraksis (5) tilstrækkeligt, at støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på konkurrenceudsatte markeder. Kommissionen mener især, at den pågældende foranstaltning fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, fordi ordningen specielt tilsigter og indebærer en forbedring af støttemodtagernes betingelser for at eksportere deres produkter til udenlandske markeder og dermed direkte berører de virksomheder, der beskæftiger sig med international handel, herunder handelen mellem EU's medlemsstater. Selv støtte til eksport uden for EU kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen inden for Fællesskabet (6).

| (31) | Kommissionen kan ikke godtage argumentationen for ordningens begrænsede indvirkning på konkurrencen, fordi det forhold, at den kun gælder i et år, ikke udelukker, at støttebeløbene er så store, at de kan få væsentlig indvirkning på bestemte markeder. Det gælder især, når støttemodtagerne er store virksomheder, der normalt deltager i mange messer. Da støtten ikke er begrænset absolut set, kan støttebeløbet også være betydeligt. Under alle omstændigheder er støttebeløbet ikke tilstrækkelig begrænset til at udelukke mulighederne for fordrejning af konkurrencen og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen kan ikke godtage argumentationen for ordningens begrænsede indvirkning på konkurrencen, fordi det forhold, at den kun gælder i et år, ikke udelukker, at støttebeløbene er så store, at de kan få væsentlig indvirkning på bestemte markeder. Det gælder især, når støttemodtagerne er store virksomheder, der normalt deltager i mange messer. Da støtten ikke er begrænset absolut set, kan støttebeløbet også være betydeligt. Under alle omstændigheder er støttebeløbet ikke tilstrækkelig begrænset til at udelukke mulighederne for fordrejning af konkurrencen og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (32) | Det må endvidere antages, at foranstaltningens korte gyldighedsperiode ikke giver virksomheder, der normalt ikke deltager i messer, mulighed for at opnå disse fordele, især hvis de skal træffe beslutning om at trænge ind på et nyt marked. Det ser derfor ud til, at foranstaltningen i højere grad tager sigte på at begunstige virksomheder, som i forvejen deltager i messer, herunder virksomheder, hvis vigtigste formål er specielt at tilrettelægge og administrere udstilling af produkter på messer, og som i uforholdsmæssig stor udstrækning nyder godt af den pågældende skattelettelse, da de ikke udtrykkeligt er udelukket fra anvendelsen af artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003. |
| --- | --- |

(32)

Det må endvidere antages, at foranstaltningens korte gyldighedsperiode ikke giver virksomheder, der normalt ikke deltager i messer, mulighed for at opnå disse fordele, især hvis de skal træffe beslutning om at trænge ind på et nyt marked. Det ser derfor ud til, at foranstaltningen i højere grad tager sigte på at begunstige virksomheder, som i forvejen deltager i messer, herunder virksomheder, hvis vigtigste formål er specielt at tilrettelægge og administrere udstilling af produkter på messer, og som i uforholdsmæssig stor udstrækning nyder godt af den pågældende skattelettelse, da de ikke udtrykkeligt er udelukket fra anvendelsen af artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003.

2.   Legalitet

| (33) | De italienske myndigheder har gennemført ordningen uden at have anmeldt den til Kommissionen på forhånd, og de har derfor ikke opfyldt forpligtelsen i EF-traktatens artikel 88, stk. 3. I det omfang foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og er gennemført, uden at Kommissionen har godkendt den på forhånd, er der tale om ulovlig støtte. |
| --- | --- |

(33)

De italienske myndigheder har gennemført ordningen uden at have anmeldt den til Kommissionen på forhånd, og de har derfor ikke opfyldt forpligtelsen i EF-traktatens artikel 88, stk. 3. I det omfang foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og er gennemført, uden at Kommissionen har godkendt den på forhånd, er der tale om ulovlig støtte.

3.   Forenelighed

| (34) | Hvis foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, skal det vurderes på grundlag af undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, og artikel 87, stk. 3, om den er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(34)

Hvis foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, skal det vurderes på grundlag af undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, og artikel 87, stk. 3, om den er forenelig med fællesmarkedet.

| (35) | De italienske myndigheder har ikke udtrykkeligt bestredet den vurdering, som Kommissionen gav udtryk for i sit brev af 18. marts 2004 om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, nemlig at undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, ikke kan finde anvendelse i den foreliggende sag, hvilket ellers ville have gjort statsstøtten forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen bekræfter derfor vurderingen i punkt 25 32 i brev af 18. marts 2004. |
| --- | --- |

(35)

De italienske myndigheder har ikke udtrykkeligt bestredet den vurdering, som Kommissionen gav udtryk for i sit brev af 18. marts 2004 om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, nemlig at undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, ikke kan finde anvendelse i den foreliggende sag, hvilket ellers ville have gjort statsstøtten forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen bekræfter derfor vurderingen i punkt 25 32 i brev af 18. marts 2004.

| (36) | Fordelene i den foreliggende sag er knyttet til udgifter, der ikke er støtteberettigede efter Fællesskabets gruppefritagelsesforordninger eller retningslinjer for statsstøtte. Hvad angår især deltagelse i messer, er det fastsat i artikel 5, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (7)
   (8) at støtte til deltagelse i messer og udstillinger kun er forenelig med fællesmarkedet, hvis den ikke overstiger 50 % af de støtteberettigede omkostninger, og at der kun kan ydes støtte første gang, en SMV deltager i en bestemt messe eller udstilling, mens skattelettelsen i den foreliggende sag gælder for alle virksomheder og alle omkostninger i forbindelse med deltagelse i en hvilken som helst udstilling i udlandet. |
| --- | --- |

(36)

Fordelene i den foreliggende sag er knyttet til udgifter, der ikke er støtteberettigede efter Fællesskabets gruppefritagelsesforordninger eller retningslinjer for statsstøtte. Hvad angår især deltagelse i messer, er det fastsat i artikel 5, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (7)
   (8) at støtte til deltagelse i messer og udstillinger kun er forenelig med fællesmarkedet, hvis den ikke overstiger 50 % af de støtteberettigede omkostninger, og at der kun kan ydes støtte første gang, en SMV deltager i en bestemt messe eller udstilling, mens skattelettelsen i den foreliggende sag gælder for alle virksomheder og alle omkostninger i forbindelse med deltagelse i en hvilken som helst udstilling i udlandet.

| (37) | Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, for støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre udsædvanlige begivenheder, og støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder kan ikke anvendes i denne sag. |
| --- | --- |

(37)

Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, for støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre udsædvanlige begivenheder, og støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder kan ikke anvendes i denne sag.

| (38) | Undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), for støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse, kan heller ikke anvendes. |
| --- | --- |

(38)

Undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), for støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse, kan heller ikke anvendes.

| (39) | Ordningen kan heller ikke betragtes som et vigtigt projekt af fælles europæisk interesse, og støtten skal ikke afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den italienske økonomi som fastsat i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b). Støtten tager heller ikke sigte på fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven som fastsat i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(39)

Ordningen kan heller ikke betragtes som et vigtigt projekt af fælles europæisk interesse, og støtten skal ikke afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den italienske økonomi som fastsat i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b). Støtten tager heller ikke sigte på fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven som fastsat i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra d).

| (40) | Endelig skal ordningen vurderes på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som tillader støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Skattelettelserne i den foreliggende sag er ikke forbundet med bestemte investeringer, oprettelse af arbejdspladser eller særlige projekter. De indebærer blot en reduktion af de byrder, som de pågældende virksomheder normalt selv skulle have afholdt som led i deres eksportvirksomhed, og må derfor betragtes som eksportrelateret driftsstøtte. I overensstemmelse med Kommissionens faste praksis kan en sådan støtte ikke anses for at være forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(40)

Endelig skal ordningen vurderes på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som tillader støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Skattelettelserne i den foreliggende sag er ikke forbundet med bestemte investeringer, oprettelse af arbejdspladser eller særlige projekter. De indebærer blot en reduktion af de byrder, som de pågældende virksomheder normalt selv skulle have afholdt som led i deres eksportvirksomhed, og må derfor betragtes som eksportrelateret driftsstøtte. I overensstemmelse med Kommissionens faste praksis kan en sådan støtte ikke anses for at være forenelig med fællesmarkedet.

| (41) | Kommissionen bemærker desuden, at den, selv om man fastslog, at ordningen ville fremme udviklingen af visse erhvervsgrene, såsom globaliseringen af de italienske virksomheder med en deraf følgende stigning i samhandelen, ikke kan udelukke, at ordningens indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne ville stride mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen bemærker desuden, at den, selv om man fastslog, at ordningen ville fremme udviklingen af visse erhvervsgrene, såsom globaliseringen af de italienske virksomheder med en deraf følgende stigning i samhandelen, ikke kan udelukke, at ordningens indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne ville stride mod den fælles interesse.

VI.   KONKLUSIONER

| (42) | Kommissionen konkluderer, at skattelettelserne i den foreliggende sag skal betragtes som statsstøtte til virksomhedernes drift, at støtten ikke kan falde ind under nogen af de fastsatte undtagelser, og at den derfor er uforenelig med fællesmarkedet. Kommissionen mener desuden, at Italien har iværksat den pågældende foranstaltning ulovligt. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen konkluderer, at skattelettelserne i den foreliggende sag skal betragtes som statsstøtte til virksomhedernes drift, at støtten ikke kan falde ind under nogen af de fastsatte undtagelser, og at den derfor er uforenelig med fællesmarkedet. Kommissionen mener desuden, at Italien har iværksat den pågældende foranstaltning ulovligt.

| (43) | Når det fastslås, at statsstøtte, der er ydet ulovligt, er uforenelig med fællesmarkedet, er det en naturlig konsekvens, at støtten skal kræves tilbagebetalt af støttemodtagerne. Gennem tilbagebetalingen af støtten genetableres så vidt muligt den konkurrencemæssige situation, der eksisterede, inden støtten blev ydet. |
| --- | --- |

(43)

Når det fastslås, at statsstøtte, der er ydet ulovligt, er uforenelig med fællesmarkedet, er det en naturlig konsekvens, at støtten skal kræves tilbagebetalt af støttemodtagerne. Gennem tilbagebetalingen af støtten genetableres så vidt muligt den konkurrencemæssige situation, der eksisterede, inden støtten blev ydet.

| (44) | Selv om denne procedure er blevet afsluttet inden udløbet af det skatteår, hvor ordningen har virkninger, og dermed inden den skat, som størstedelen af støttemodtagerne skal betale, er blevet definitiv, kan Kommissionen ikke udelukke, at virksomhederne allerede har modtaget støtte, som f.eks. i form af mindre skattebetalinger for indeværende skatteår. Kommissionen bemærker, at de italienske myndigheder som følge af indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure offentligt har underrettet potentielle støttemodtagere om de mulige konsekvenser, hvis Kommissionen skulle konstatere, at den pågældende ordning er uforenelig med fællesmarkedet. Kommissionen finder det dog nødvendigt af hensyn til tilbagebetalingen af den støtte, der eventuelt allerede måtte være udbetalt, at Italien pålægger de potentielle støttemodtagere inden to måneder efter vedtagelsen af denne beslutning at tilbagebetale støtten med renter i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (9). Hvis støtten allerede er ydet i form af reduktion af den skyldige skat for indeværende skatteår, skal Italien opkræve hele den skyldige skat i forbindelse med sidste betaling for 2004. Under alle omstændigheder skal hele støtten være tilbagebetalt senest ved udgangen af det første skatteår efter tidspunktet for meddelelse af denne beslutning. |
| --- | --- |

(44)

Selv om denne procedure er blevet afsluttet inden udløbet af det skatteår, hvor ordningen har virkninger, og dermed inden den skat, som størstedelen af støttemodtagerne skal betale, er blevet definitiv, kan Kommissionen ikke udelukke, at virksomhederne allerede har modtaget støtte, som f.eks. i form af mindre skattebetalinger for indeværende skatteår. Kommissionen bemærker, at de italienske myndigheder som følge af indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure offentligt har underrettet potentielle støttemodtagere om de mulige konsekvenser, hvis Kommissionen skulle konstatere, at den pågældende ordning er uforenelig med fællesmarkedet. Kommissionen finder det dog nødvendigt af hensyn til tilbagebetalingen af den støtte, der eventuelt allerede måtte være udbetalt, at Italien pålægger de potentielle støttemodtagere inden to måneder efter vedtagelsen af denne beslutning at tilbagebetale støtten med renter i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (9). Hvis støtten allerede er ydet i form af reduktion af den skyldige skat for indeværende skatteår, skal Italien opkræve hele den skyldige skat i forbindelse med sidste betaling for 2004. Under alle omstændigheder skal hele støtten være tilbagebetalt senest ved udgangen af det første skatteår efter tidspunktet for meddelelse af denne beslutning.

| (45) | Italien skal ved hjælp af vedlagte oplysningsskema give Kommissionen en liste over støttemodtagerne og klart anføre, hvilke foranstaltninger der er planlagt eller allerede gennemført, for at den ulovlige statsstøtte kan tilbagebetales omgående og effektivt. Senest to måneder efter denne beslutning skal Kommissionen også have tilsendt fuld dokumentation for, at proceduren for tilbagebetaling er iværksat over for modtagerne af den ulovlige støtte (såsom cirkulærer, pålæg om tilbagebetaling osv.). |
| --- | --- |

(45)

Italien skal ved hjælp af vedlagte oplysningsskema give Kommissionen en liste over støttemodtagerne og klart anføre, hvilke foranstaltninger der er planlagt eller allerede gennemført, for at den ulovlige statsstøtte kan tilbagebetales omgående og effektivt. Senest to måneder efter denne beslutning skal Kommissionen også have tilsendt fuld dokumentation for, at proceduren for tilbagebetaling er iværksat over for modtagerne af den ulovlige støtte (såsom cirkulærer, pålæg om tilbagebetaling osv.).

| (46) | Den foreliggende beslutning vedrører ordningen som sådan og skal efterkommes omgående, og det gælder også tilbagebetalingen af den støtte, der er ydet i henhold til ordningen. Dette udelukker dog ikke muligheden for, at den støtte, der er ydet i enkelte konkrete tilfælde, helt eller delvis kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet, især i henhold til artikel 5, litra b), i gruppefritagelsesforordningen for støtte til SMV — |
| --- | --- |

(46)

Den foreliggende beslutning vedrører ordningen som sådan og skal efterkommes omgående, og det gælder også tilbagebetalingen af den støtte, der er ydet i henhold til ordningen. Dette udelukker dog ikke muligheden for, at den støtte, der er ydet i enkelte konkrete tilfælde, helt eller delvis kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet, især i henhold til artikel 5, litra b), i gruppefritagelsesforordningen for støtte til SMV —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtteordning i form af skattelettelser for virksomheder, der deltager i udstillinger i udlandet, som Italien har indført ved artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekret 269/2003, er iværksat ulovligt i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og er uforenelig med fællesmarkedet.

Italien ophæver den i stk. 1 omhandlede støtteordning.

Artikel 2

1.   Italien træffer alle nødvendige foranstaltninger for at kræve den i artikel 1 omhandlede støtte, som er udbetalt ulovligt til støttemodtagerne, tilbagebetalt.

Tilbagebetalingen sker omgående i overensstemmelse med national lovgivning.

2.   Hvis støtten allerede er ydet ved reduktion af skattebetalingerne for indeværende skatteår, opkræver Italien hele den skyldige skat ved udligningen for 2004.

I alle andre tilfælde opkræver Italien det skyldige skattebeløb senest ved udgangen af første skatteår efter tidspunktet for meddelelsen af denne beslutning.

3.   Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor den blev udbetalt til støttemodtagerne, og indtil den er fuldt tilbagebetalt; renterne beregnes i overensstemmelse med artikel 9, 10 og 11 i forordning (EF) nr. 794/2004.

Artikel 3

Senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning underretter Italien ved hjælp af vedlagte oplysningsskema Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

I den i stk. 1 fastsatte frist:

| a) | pålægger Italien samtlige modtagere af den i artikel 1 omhandlede støtte at tilbagebetale den ulovlige støtte med renter |
| --- | --- |

a)

pålægger Italien samtlige modtagere af den i artikel 1 omhandlede støtte at tilbagebetale den ulovlige støtte med renter

| b) | fremlægger Italien fuld dokumentation for, at proceduren for tilbagebetaling er iværksat over for modtagerne af den ulovlige støtte. |
| --- | --- |

b)

fremlægger Italien fuld dokumentation for, at proceduren for tilbagebetaling er iværksat over for modtagerne af den ulovlige støtte.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2004.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 221 af 3.9.2004, s. 2.

1

(2)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

2

(3)  Jf. fodnote 1.

3

(4)  Domstolens dom af 10. december 1969 i de forenede sager 6/69 og 11/69, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1969, s. 523; Domstolens dom af 7. juni 1988 i sag 57/86, Grækenland mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 2855; Domstolens dom af 15. juli 2004 i sag C-501/00, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 6717.

4

(5)  Jf. f.eks. Førsteinstansrettens dom af 30. april 1998 i sag T-214/95 Het Vleemse Gewest mod Kommissionen, Sml. 1998 II, s. 717.

5

(6)  Domstolens dom af 21. marts 1990 i sag C-142/87, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1990 I, s. 959.

6

(7)  Teksten indeholder en materiel fejl. Denne sætning læses således: »Hvad angår især deltagelse i messer, er det fastsat i artikel 5, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder...«. Forordningen er offentliggjort i EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33 og ikke s. 1, som fejlagtigt angivet i fodnote 7.

7

(8)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 1.

8

(9)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

9

---

BILAG

Oplysninger om gennemførelse af Kommissionens beslutning om statsstøtteordning C 12/04 — Italien — Skattelettelser for virksomheder, der deltager i udstillinger i udlandet

1.   Samlet antal støttemodtagere og samlet støttebeløb, der skal tilbagebetales

| 1.1. | De bedes beskrive indgående, hvordan det støttebeløb, der skal kræves tilbagebetalt af de enkelte støttemodtagere, beregnes






  — | kapital |
| --- | --- | --- |

1.1.

De bedes beskrive indgående, hvordan det støttebeløb, der skal kræves tilbagebetalt af de enkelte støttemodtagere, beregnes

—

kapital

| — | renter. |
| --- | --- |

—

renter.

| 1.2. | Den samlede ulovlige støtte, der skal tilbagebetales (bruttosubventionsækvivalent; priser ...), og som er ydet i henhold til ordningen. |
| --- | --- |

1.2.

Den samlede ulovlige støtte, der skal tilbagebetales (bruttosubventionsækvivalent; priser ...), og som er ydet i henhold til ordningen.

| 1.3. | Det samlede antal støttemodtagere, som skal tilbagebetale den støtte, der er ydet ulovligt i henhold til denne ordning. |
| --- | --- |

1.3.

Det samlede antal støttemodtagere, som skal tilbagebetale den støtte, der er ydet ulovligt i henhold til denne ordning.

2.   Planlagte og gennemførte foranstaltninger til tilbagebetaling af støtten

| 2.1. | De bedes redegøre udførligt for, hvilke foranstaltninger der er planlagt, og hvilke foranstaltninger der allerede er gennemført for at sikre en omgående og effektiv tilbagebetaling af støtten. Retsgrundlaget for disse foranstaltninger angives nærmere. |
| --- | --- |

2.1.

De bedes redegøre udførligt for, hvilke foranstaltninger der er planlagt, og hvilke foranstaltninger der allerede er gennemført for at sikre en omgående og effektiv tilbagebetaling af støtten. Retsgrundlaget for disse foranstaltninger angives nærmere.

| 2.2. | Frist for fuldstændig tilbagebetaling. |
| --- | --- |

2.2.

Frist for fuldstændig tilbagebetaling.

3.   Oplysninger om de enkelte støttemodtagere

I vedlagte tabel gives oplysninger for hver enkelt støttemodtager, hos hvem den støtte, der er udbetalt ulovligt i henhold til denne ordning, skal kræves tilbagebetalt.

| Støttemodtagerens identitet | Ulovligt udbetalt støttebeløb (1)

  valuta: | Tilbagebetalte beløb (2)

  valuta: |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Støttemodtagerens identitet

Ulovligt udbetalt støttebeløb (1)

valuta:

Tilbagebetalte beløb (2)

valuta:

---

(1)  Støttebeløb, der er stillet til støttemodtagerens disposition (bruttosubventionsækvivalent, priser ...).

(2)

| (°) | Tilbagebetalte bruttobeløb (inkl. renter). |
| --- | --- |

(°)

Tilbagebetalte bruttobeløb (inkl. renter).

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/48

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 20. juli 2005

om en statsstøtteforanstaltning, som Tyskland har gennemført til fordel for kødforarbejdningsvirksomheden Greußener Salamifabrik GmbH

(meddelt under nummer K(2005) 2725)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(2005/920/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikler (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Foranstaltningen blev anmeldt ved brev af 6. november 1997 med henvisning til artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten. Støttemodtageren havde åbenbart allerede tidligere fået en lignende støtte. Derfor blev foranstaltningen anført i registret over ikke-anmeldt statsstøtte. Ved brev af 4. februar 1998, brev af 10. juni 1998 og brev af 4. februar 1999 meddelte Tyskland Kommissionen yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(1)

Foranstaltningen blev anmeldt ved brev af 6. november 1997 med henvisning til artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten. Støttemodtageren havde åbenbart allerede tidligere fået en lignende støtte. Derfor blev foranstaltningen anført i registret over ikke-anmeldt statsstøtte. Ved brev af 4. februar 1998, brev af 10. juni 1998 og brev af 4. februar 1999 meddelte Tyskland Kommissionen yderligere oplysninger.

| (2) | Ved brev af 7. juni 1999 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 7. juni 1999 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til støtteforanstaltningen.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen.

| (4) | Tyskland fik tilsendt bemærkningerne med anmodning om en udtalelse. Tyskland forelagde sine bemærkninger ved brev af 23. februar 2000. |
| --- | --- |

(4)

Tyskland fik tilsendt bemærkningerne med anmodning om en udtalelse. Tyskland forelagde sine bemærkninger ved brev af 23. februar 2000.

| (5) | Ved brev af 18. maj 2005, som blev modtaget den 23. maj 2005, anmodede Tyskland under henvisning til artikel 7, stk. 7, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (3) Kommissionen om at træffe beslutning på grundlag af de oplysninger, den rådede over. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 18. maj 2005, som blev modtaget den 23. maj 2005, anmodede Tyskland under henvisning til artikel 7, stk. 7, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (3) Kommissionen om at træffe beslutning på grundlag af de oplysninger, den rådede over.

II.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (6) | Den støttemodtagende virksomhed, Greußener Salamifabrik GmbH, var en kødforarbejdningsvirksomhed, der fremstillede og markedsførte forskellige former for pølse- og kødprodukter. Virksomheden slagtede ikke dyrene selv, men forarbejdede kun slagtekødet. I henhold til de oplysninger, som Tyskland har fremlagt, blev der den 1. oktober 1999 indledt konkursbehandling af Greußener Salamifabrik GmbH. Kommissionen modtog ikke oplysninger om resultatet af konkursbehandlingen. Det ser dog ud til, at i det mindste virksomhedens anlæg — nu under navnet »Greußener Salami- und Schinkenfabrik GmbH« — stadig anvendes. Bemærkningerne i nærværende beslutning vedrører dog virksomheden Greußener Salamifabrik GmbH, som senere gik konkurs. |
| --- | --- |

(6)

Den støttemodtagende virksomhed, Greußener Salamifabrik GmbH, var en kødforarbejdningsvirksomhed, der fremstillede og markedsførte forskellige former for pølse- og kødprodukter. Virksomheden slagtede ikke dyrene selv, men forarbejdede kun slagtekødet. I henhold til de oplysninger, som Tyskland har fremlagt, blev der den 1. oktober 1999 indledt konkursbehandling af Greußener Salamifabrik GmbH. Kommissionen modtog ikke oplysninger om resultatet af konkursbehandlingen. Det ser dog ud til, at i det mindste virksomhedens anlæg — nu under navnet »Greußener Salami- und Schinkenfabrik GmbH« — stadig anvendes. Bemærkningerne i nærværende beslutning vedrører dog virksomheden Greußener Salamifabrik GmbH, som senere gik konkurs.

| (7) | Et vedvarende fald i omsætningen medførte fra 1995 tab for virksomheden og et negativt cashflow. Af et dokument, der blev udarbejdet af Dr. Zimmermann & Partner i 1996, fremgår det, at virksomhedens cashflow-situation var yderst kritisk på daværende tidspunkt. I Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (4) er det omtalt, at virksomheden befandt sig i økonomiske vanskeligheder, hvilket ikke blev anfægtet i forbindelse med undersøgelsen. En omstrukturering af Greußener Salamifabrik blev anset for at være nødvendig, og til finansiering heraf måtte virksomheden i fjerde kvartal i 1996 optage yderligere lån (på 375 000 DEM i Dresdner Bank AG og 725 000 DEM i Sparkasse Erfurt). Thüringer Aufbaubank har for begge låns vedkommende stillet en opfyldelsesgaranti på 80 %, således at der er stillet garanti for et beløb på 880 000 DEM. I modstrid med bestemmelserne i Kommissionens brev til medlemsstaterne (SG(89) D/4328) af 5. april 1989 er denne garanti ikke blevet anmeldt til Kommissionen — den benævnes i det følgende støtte 1. |
| --- | --- |

(7)

Et vedvarende fald i omsætningen medførte fra 1995 tab for virksomheden og et negativt cashflow. Af et dokument, der blev udarbejdet af Dr. Zimmermann & Partner i 1996, fremgår det, at virksomhedens cashflow-situation var yderst kritisk på daværende tidspunkt. I Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (4) er det omtalt, at virksomheden befandt sig i økonomiske vanskeligheder, hvilket ikke blev anfægtet i forbindelse med undersøgelsen. En omstrukturering af Greußener Salamifabrik blev anset for at være nødvendig, og til finansiering heraf måtte virksomheden i fjerde kvartal i 1996 optage yderligere lån (på 375 000 DEM i Dresdner Bank AG og 725 000 DEM i Sparkasse Erfurt). Thüringer Aufbaubank har for begge låns vedkommende stillet en opfyldelsesgaranti på 80 %, således at der er stillet garanti for et beløb på 880 000 DEM. I modstrid med bestemmelserne i Kommissionens brev til medlemsstaterne (SG(89) D/4328) af 5. april 1989 er denne garanti ikke blevet anmeldt til Kommissionen — den benævnes i det følgende støtte 1.

| (8) | Den 8. januar 1997 overtog Ergewa GmbH 75 % af den støttemodtagende virksomheds aktiver. Den nye ejer foretog værdireguleringer af fordringer vedrørende eksport til Rusland, der ikke var stillet garanti for, og en nedskrivning af varelageret til en værdi af i alt 1,2 mio. DEM. Dette medførte sammen med et yderligere fald i salget en forringelse af regnskabet, der nødvendiggjorde endnu en omstrukturering. |
| --- | --- |

(8)

Den 8. januar 1997 overtog Ergewa GmbH 75 % af den støttemodtagende virksomheds aktiver. Den nye ejer foretog værdireguleringer af fordringer vedrørende eksport til Rusland, der ikke var stillet garanti for, og en nedskrivning af varelageret til en værdi af i alt 1,2 mio. DEM. Dette medførte sammen med et yderligere fald i salget en forringelse af regnskabet, der nødvendiggjorde endnu en omstrukturering.

| (9) | I sin anmeldelse af 6. november 1997 gjorde Tyskland det klart, at Greußener Salamifabrik ikke nåede sine mål for omsætning og overskud i 1997, at virksomheden til stadighed var konkurstruet, og at det kunne antages, at virksomheden ikke længere var i stand til at opfylde sine tilbagebetalingsforpligtelser over for bankerne. Derfor udarbejdede Schitag, Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG i august 1997 en ny saneringsplan for Greußener Salamifabrik GmbH. Saneringsplanen omfattede tre forskellige typer foranstaltninger:






  a) | Forbedring af virksomhedens finansielle struktur gennem:






  — | delvis eftergivelse af virksomhedens gæld i form af annullering af forpligtelser |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

I sin anmeldelse af 6. november 1997 gjorde Tyskland det klart, at Greußener Salamifabrik ikke nåede sine mål for omsætning og overskud i 1997, at virksomheden til stadighed var konkurstruet, og at det kunne antages, at virksomheden ikke længere var i stand til at opfylde sine tilbagebetalingsforpligtelser over for bankerne. Derfor udarbejdede Schitag, Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG i august 1997 en ny saneringsplan for Greußener Salamifabrik GmbH. Saneringsplanen omfattede tre forskellige typer foranstaltninger:

a)

Forbedring af virksomhedens finansielle struktur gennem:

—

delvis eftergivelse af virksomhedens gæld i form af annullering af forpligtelser

| — | omlægning af den bestående bankgæld |
| --- | --- |

—

omlægning af den bestående bankgæld

| — | kapitaltilførsel fra aktionærerne |
| --- | --- |

—

kapitaltilførsel fra aktionærerne

| b) | udarbejdelse og indførelse af en ny markedsføringsstrategi |
| --- | --- |

b)

udarbejdelse og indførelse af en ny markedsføringsstrategi

| c) | omkostningsbesparelser. |
| --- | --- |

c)

omkostningsbesparelser.

1.   Finansiel struktur

| (10) | Som en del af omstruktureringen gav Sparkasse Erfurt afkald på en fordring på 1,7 mio. DEM. Som kompensation blev den garanti for et lån på 725 000 DEM (jf. betragtning 7), som tidligere var blevet overtaget af Thüringer Aufbaubank (en statsbank), delvist anvendt; der blev inden for rammerne af omstruktureringen indbetalt 370 000 DEM (64 % af garantibeløbet) til Sparkasse Erfurt. Derudover blev en garanti for et lån på 1 mio. DEM, som Bürgschaftsbank Thüringen GmbH (en privatbank) havde overtaget i 1993, delvist anvendt; der blev indbetalt 590 000 DEM (74 % af garantibeløbet) til Sparkasse Erfurt. |
| --- | --- |

(10)

Som en del af omstruktureringen gav Sparkasse Erfurt afkald på en fordring på 1,7 mio. DEM. Som kompensation blev den garanti for et lån på 725 000 DEM (jf. betragtning 7), som tidligere var blevet overtaget af Thüringer Aufbaubank (en statsbank), delvist anvendt; der blev inden for rammerne af omstruktureringen indbetalt 370 000 DEM (64 % af garantibeløbet) til Sparkasse Erfurt. Derudover blev en garanti for et lån på 1 mio. DEM, som Bürgschaftsbank Thüringen GmbH (en privatbank) havde overtaget i 1993, delvist anvendt; der blev indbetalt 590 000 DEM (74 % af garantibeløbet) til Sparkasse Erfurt.

| (11) | Ydermere refinansierede Dresdner Bank Erfurt et lån på 2,5 mio. DEM, som Sparkasse Erfurt havde bevilget. Dresdner bank ydede dog kun dette lån under betingelse af, at Thüringer Aufbaubank ville stille garanti for 80 % af lånet. |
| --- | --- |

(11)

Ydermere refinansierede Dresdner Bank Erfurt et lån på 2,5 mio. DEM, som Sparkasse Erfurt havde bevilget. Dresdner bank ydede dog kun dette lån under betingelse af, at Thüringer Aufbaubank ville stille garanti for 80 % af lånet.

| (12) | Den nye garanti på 2 mio. DEM samt den delvise anvendelse (370 000 DEM) af den tidligere garanti blev anmeldt til Kommissionen ved brev af 6. november 1997 i henhold til artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten og i henhold til Kommissionens brev til medlemsstaterne (SG(89) D/4328) af 5. april 1989. Disse to foranstaltninger benævnes i det følgende støtte 2. Tyskland oplyste i brev af 4. februar 1999 og igen i brev af 18. maj 2005, at Thüringer Aufbaubank kun ville stille garantien på 2 mio. DEM, hvis den blev godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

(12)

Den nye garanti på 2 mio. DEM samt den delvise anvendelse (370 000 DEM) af den tidligere garanti blev anmeldt til Kommissionen ved brev af 6. november 1997 i henhold til artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten og i henhold til Kommissionens brev til medlemsstaterne (SG(89) D/4328) af 5. april 1989. Disse to foranstaltninger benævnes i det følgende støtte 2. Tyskland oplyste i brev af 4. februar 1999 og igen i brev af 18. maj 2005, at Thüringer Aufbaubank kun ville stille garantien på 2 mio. DEM, hvis den blev godkendt af Kommissionen.

| (13) | Dresdner Bank Erfurts lån på 2,5 mio. DEM blev udbetalt til Greußener Salamifabrik GmbH. |
| --- | --- |

(13)

Dresdner Bank Erfurts lån på 2,5 mio. DEM blev udbetalt til Greußener Salamifabrik GmbH.

| (14) | Sluttelig ydede Ergewa GmbH, som rådede over 75 % af virksomheden, et efterstillet lån på 1,5 mio. DEM. |
| --- | --- |

(14)

Sluttelig ydede Ergewa GmbH, som rådede over 75 % af virksomheden, et efterstillet lån på 1,5 mio. DEM.

2.   Markedsføringsstrategi

| (15) | Markedsføringsstrategien omfatter følgende tre mål: produktudvikling, produktpolitik og fremme af salget. Overordnet set skulle der derved opnås en stærkere markedsorientering. |
| --- | --- |

(15)

Markedsføringsstrategien omfatter følgende tre mål: produktudvikling, produktpolitik og fremme af salget. Overordnet set skulle der derved opnås en stærkere markedsorientering.

3.   Omkostningsbesparelser

| (16) | De besparelser, som det var lettest at realisere, blev allerede gennemført inden for rammerne af en tidligere omstrukturering. Saneringsplanen omfattede dog yderligere omkostningsbesparelser, navnlig med henblik på at reducere udgifterne til el og transportudgifterne. |
| --- | --- |

(16)

De besparelser, som det var lettest at realisere, blev allerede gennemført inden for rammerne af en tidligere omstrukturering. Saneringsplanen omfattede dog yderligere omkostningsbesparelser, navnlig med henblik på at reducere udgifterne til el og transportudgifterne.

| (17) | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, skulle disse foranstaltninger tilsammen kunne gøre virksomheden levedygtig og rentabel igen. Dette ville dog kræve en stigning i omsætningen fra 6 845 000 DEM i 1996 til 7 mio. DEM i 1998 og til 8 mio. DEM i 1999. |
| --- | --- |

(17)

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, skulle disse foranstaltninger tilsammen kunne gøre virksomheden levedygtig og rentabel igen. Dette ville dog kræve en stigning i omsætningen fra 6 845 000 DEM i 1996 til 7 mio. DEM i 1998 og til 8 mio. DEM i 1999.

| (18) | Kommissionen har indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, for så vidt angår ovennævnte foranstaltninger til fordel for Greußener Salamifabrik. Foranstaltningerne kan sammenfattes således:






  — | Thüringer Aufbaubanks garanti på 80 % for to lån på tilsammen 1,1 mio. DEM i december 1996 (garantibeløb: 880 000 DEM) |
| --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen har indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, for så vidt angår ovennævnte foranstaltninger til fordel for Greußener Salamifabrik. Foranstaltningerne kan sammenfattes således:

—

Thüringer Aufbaubanks garanti på 80 % for to lån på tilsammen 1,1 mio. DEM i december 1996 (garantibeløb: 880 000 DEM)

| — | den delvise anvendelse af en af garantierne (370 000 DEM) i forbindelse med omstruktureringen/omlægningen af lån i 1997 |
| --- | --- |

—

den delvise anvendelse af en af garantierne (370 000 DEM) i forbindelse med omstruktureringen/omlægningen af lån i 1997

| — | Thüringer Aufbaubanks anden garanti på 80 % for et banklån på 2,5 mio. DEM (garantibeløb: 2 mio. DEM) i 1997. |
| --- | --- |

—

Thüringer Aufbaubanks anden garanti på 80 % for et banklån på 2,5 mio. DEM (garantibeløb: 2 mio. DEM) i 1997.

| (19) | Da garantierne blev overtaget på vegne af en virksomhed, der havde økonomiske vanskeligheder, må Kommissionen gå ud fra, at støtteelementet på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, udgjorde 100 % af det beløb, der blev stillet garanti for, dvs. 880 000 DEM i 1996 og 2 mio. DEM i 1997, altså i alt 2,88 mio. DEM. |
| --- | --- |

(19)

Da garantierne blev overtaget på vegne af en virksomhed, der havde økonomiske vanskeligheder, må Kommissionen gå ud fra, at støtteelementet på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, udgjorde 100 % af det beløb, der blev stillet garanti for, dvs. 880 000 DEM i 1996 og 2 mio. DEM i 1997, altså i alt 2,88 mio. DEM.

| (20) | Kommissionen har indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, for så vidt angår ovennævnte foranstaltninger, fordi den betvivlede, om foranstaltningerne er i overensstemmelse med Kommissionens brev (SG(89) D/4328) af 5. april 1989 om statsgarantier og Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1994 og 1997 (5). Hvad angår rammebestemmelserne betvivlede Kommissionen, at virksomhedens rentabilitet kunne genoprettes ved hjælp af omstruktureringen, at princippet om, at omstruktureringsstøtte kun må ydes én gang, blev overholdt, og at kravet om fuldstændig gennemførelse af omstruktureringsplanen blev overholdt. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen har indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, for så vidt angår ovennævnte foranstaltninger, fordi den betvivlede, om foranstaltningerne er i overensstemmelse med Kommissionens brev (SG(89) D/4328) af 5. april 1989 om statsgarantier og Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1994 og 1997 (5). Hvad angår rammebestemmelserne betvivlede Kommissionen, at virksomhedens rentabilitet kunne genoprettes ved hjælp af omstruktureringen, at princippet om, at omstruktureringsstøtte kun må ydes én gang, blev overholdt, og at kravet om fuldstændig gennemførelse af omstruktureringsplanen blev overholdt.

| (21) | Støtte 1 var en statsgaranti, hvilket medfører, at den skal være i overensstemmelse med Kommissionens brev til medlemsstaterne SG(89) D/4328 af 5. april 1989. Det fremgår af dette brev, at Kommissionen kun vil tillade garantier, hvis anvendelsen heraf er underlagt en række kontraktmæssigt fastlagte betingelser, som rent faktisk kan omfatte forelæggelse af den støttemodtagende virksomheds konkurserklæring. Det fremgår ikke af de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, at anvendelsen af de nævnte garantier er underlagt særlige betingelser. |
| --- | --- |

(21)

Støtte 1 var en statsgaranti, hvilket medfører, at den skal være i overensstemmelse med Kommissionens brev til medlemsstaterne SG(89) D/4328 af 5. april 1989. Det fremgår af dette brev, at Kommissionen kun vil tillade garantier, hvis anvendelsen heraf er underlagt en række kontraktmæssigt fastlagte betingelser, som rent faktisk kan omfatte forelæggelse af den støttemodtagende virksomheds konkurserklæring. Det fremgår ikke af de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, at anvendelsen af de nævnte garantier er underlagt særlige betingelser.

| (22) | Støtten blev ydet, fordi virksomheden var i økonomiske vanskeligheder og skulle saneres. Derfor skulle støtten undersøges på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der var gældende, da garantien blev stillet. Hvad angår støtte 1, råder Kommissionen ikke over oplysninger, som kan bruges til at undersøge, om den er i overensstemmelse med ovennævnte rammebestemmelser. Hvad angår støtte 2, er det åbenlyst, at tre af betingelserne i rammebestemmelserne for omstrukturering ikke var opfyldt. Tilsyneladende blev virksomhedens rentabilitet ikke genoprettet ved hjælp af støtteforanstaltningen. Derudover har virksomheden tilsyneladende forsøgt at genoprette rentabiliteten ved at overvinde sine problemer ved hjælp af en ekspansion. Konkurrencen kunne blive fordrejet på urimelig vis på grund af en sådan ekspansion. Sluttelig var det uklart, om omstruktureringsplanen er blevet gennemført i sin helhed. |
| --- | --- |

(22)

Støtten blev ydet, fordi virksomheden var i økonomiske vanskeligheder og skulle saneres. Derfor skulle støtten undersøges på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der var gældende, da garantien blev stillet. Hvad angår støtte 1, råder Kommissionen ikke over oplysninger, som kan bruges til at undersøge, om den er i overensstemmelse med ovennævnte rammebestemmelser. Hvad angår støtte 2, er det åbenlyst, at tre af betingelserne i rammebestemmelserne for omstrukturering ikke var opfyldt. Tilsyneladende blev virksomhedens rentabilitet ikke genoprettet ved hjælp af støtteforanstaltningen. Derudover har virksomheden tilsyneladende forsøgt at genoprette rentabiliteten ved at overvinde sine problemer ved hjælp af en ekspansion. Konkurrencen kunne blive fordrejet på urimelig vis på grund af en sådan ekspansion. Sluttelig var det uklart, om omstruktureringsplanen er blevet gennemført i sin helhed.

III.   DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER

| (23) | Kommissionen har modtaget bemærkninger fra Kemper Fleischwarenfabrik (Nortrup), Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. (den nationale sammenslutning for den tyske kødvareindustri) (Bonn) samt en tredje interesseret part, der ønsker at være anonym. Alle tre interesserede parter mener, at en omsætningsstigning kun kunne have været opnået ved hjælp af prissænkninger, som ville have været skadelige for sektoren. Sammenslutningen for den tyske kødvareindustri gjorde opmærksom på, at 1 % af de tyske kødforarbejdningsvirksomheder må forlade markedet hvert år. På dette konkurrenceintensive marked overlever kun de bedste. Hvis man holder en virksomhed kunstigt i live, skader man sektorens interesser. Ydermere følger næsten alle virksomheder den foreslåede markedsføringsstrategi. Efter sammenslutningens mening kræver en sådan strategi betydelige midler, som virksomheden ikke rådede over. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen har modtaget bemærkninger fra Kemper Fleischwarenfabrik (Nortrup), Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. (den nationale sammenslutning for den tyske kødvareindustri) (Bonn) samt en tredje interesseret part, der ønsker at være anonym. Alle tre interesserede parter mener, at en omsætningsstigning kun kunne have været opnået ved hjælp af prissænkninger, som ville have været skadelige for sektoren. Sammenslutningen for den tyske kødvareindustri gjorde opmærksom på, at 1 % af de tyske kødforarbejdningsvirksomheder må forlade markedet hvert år. På dette konkurrenceintensive marked overlever kun de bedste. Hvis man holder en virksomhed kunstigt i live, skader man sektorens interesser. Ydermere følger næsten alle virksomheder den foreslåede markedsføringsstrategi. Efter sammenslutningens mening kræver en sådan strategi betydelige midler, som virksomheden ikke rådede over.

IV.   TYSKLANDS BEMÆRKNINGER

| (24) | Tyskland har ud over ansøgningerne om forlængelse af svarfristen fremsendt bemærkninger ved brev af 22. juli 1999, brev af 28. juli 1999, brev af 6. august 1999 og brev af 23. februar 2000. |
| --- | --- |

(24)

Tyskland har ud over ansøgningerne om forlængelse af svarfristen fremsendt bemærkninger ved brev af 22. juli 1999, brev af 28. juli 1999, brev af 6. august 1999 og brev af 23. februar 2000.

| (25) | I det første brev meddelte Tyskland, at en del af virksomheden var blevet afhændet. |
| --- | --- |

(25)

I det første brev meddelte Tyskland, at en del af virksomheden var blevet afhændet.

| (26) | Tyskland meddelte i den anden skrivelse, at garantiaftalen med betingelserne for garantien ville blive fremsendt, redegjorde for omstruktureringsplanen for den anden omstrukturering og oplyste, at også en redegørelse for de forventede økonomiske resultater af den anden omstrukturering ville blive fremsendt. Sluttelig blev det oplyst, at der ville blive fremsendt yderligere oplysninger om, hvorfor målene for omsætningen efter den anden omstrukturering ikke var blevet nået. |
| --- | --- |

(26)

Tyskland meddelte i den anden skrivelse, at garantiaftalen med betingelserne for garantien ville blive fremsendt, redegjorde for omstruktureringsplanen for den anden omstrukturering og oplyste, at også en redegørelse for de forventede økonomiske resultater af den anden omstrukturering ville blive fremsendt. Sluttelig blev det oplyst, at der ville blive fremsendt yderligere oplysninger om, hvorfor målene for omsætningen efter den anden omstrukturering ikke var blevet nået.

| (27) | Ydermere gjorde Tyskland i brev af 28. juli 1999 opmærksom på, at virksomheden ikke planlagde at udvide produktionskapaciteten, men derimod ville fortsætte med at producere samme mængde som tidligere (1994-1995). Virksomhedens problemer skyldtes eksterne faktorer som f.eks. udbruddene af svinepest, afmatningen på det russiske marked og BSE-krisen. Sluttelig var det usandsynligt, at støtten ville medføre konkurrencefordrejning, da der var tale om en virksomhed i kategorien små og mellemstore virksomheder, som kun var aktiv i Thüringen. |
| --- | --- |

(27)

Ydermere gjorde Tyskland i brev af 28. juli 1999 opmærksom på, at virksomheden ikke planlagde at udvide produktionskapaciteten, men derimod ville fortsætte med at producere samme mængde som tidligere (1994-1995). Virksomhedens problemer skyldtes eksterne faktorer som f.eks. udbruddene af svinepest, afmatningen på det russiske marked og BSE-krisen. Sluttelig var det usandsynligt, at støtten ville medføre konkurrencefordrejning, da der var tale om en virksomhed i kategorien små og mellemstore virksomheder, som kun var aktiv i Thüringen.

| (28) | Tyskland havde i det tredje brev af 6. august 1999 vedlagt garantiaftalen og saneringsplanen for den første omstrukturering. |
| --- | --- |

(28)

Tyskland havde i det tredje brev af 6. august 1999 vedlagt garantiaftalen og saneringsplanen for den første omstrukturering.

| (29) | I brev af 23. februar 2000 meddelte Tyskland, at der var blevet indledt konkursbehandling mod Greußener Salamifabrik GmbH, og at bankerne havde opsagt deres kreditter. Derudover blev der vedlagt en skrivelse fra virksomhedens hovedbank, Dresdner bank, hvori banken konstaterer, at konkurrenterne utvivlsomt ville være imod støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(29)

I brev af 23. februar 2000 meddelte Tyskland, at der var blevet indledt konkursbehandling mod Greußener Salamifabrik GmbH, og at bankerne havde opsagt deres kreditter. Derudover blev der vedlagt en skrivelse fra virksomhedens hovedbank, Dresdner bank, hvori banken konstaterer, at konkurrenterne utvivlsomt ville være imod støtteforanstaltningen.

V.   VURDERING

| (30) | Ved hjælp af foranstaltningerne ydes der statsstøtte til en kødforarbejdningsvirksomhed. I henhold til artikel 40 i Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (6) og artikel 21 i Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (7) gælder artikel 87, 88 og 89 i EF-traktaten for de produkter, der er omfattet af disse forordninger. De sektorer, som støtteforanstaltningerne vedrører, er derfor omfattet af EF-bestemmelserne vedrørende statsstøtte. |
| --- | --- |

(30)

Ved hjælp af foranstaltningerne ydes der statsstøtte til en kødforarbejdningsvirksomhed. I henhold til artikel 40 i Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (6) og artikel 21 i Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (7) gælder artikel 87, 88 og 89 i EF-traktaten for de produkter, der er omfattet af disse forordninger. De sektorer, som støtteforanstaltningerne vedrører, er derfor omfattet af EF-bestemmelserne vedrørende statsstøtte.

| (31) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(31)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (32) | Støtten blev ydet i form af statsgarantier. Takket være disse garantier kunne den støttemodtagende virksomhed få en kapitaltilførsel og således overleve og undgå konkurs eller omstrukturering. |
| --- | --- |

(32)

Støtten blev ydet i form af statsgarantier. Takket være disse garantier kunne den støttemodtagende virksomhed få en kapitaltilførsel og således overleve og undgå konkurs eller omstrukturering.

| (33) | Støtte 1 blev givet i 1996. Statsstøtte, som ikke anmeldes, skal vurderes på grundlag af de retsforskrifter, der fandt anvendelse, da den blev ydet. Retsgrundlaget for vurdering af statsgarantier var i 1996 Kommissionens brev til medlemsstaterne SG(89) D/4328 af 5. april 1989. Det fremgår af denne skrivelse, at Kommissionen mener, at alle statsgarantier falder ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Hvad angår kreditgarantier for en kriseramt virksomhed, må det i henhold til punkt 2.3 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (rammebestemmelserne fra 1994) ydermere formodes, at finansielle overførsler omfatter statsstøtte. Som nævnt i betragtning 7 var den støttemodtagende virksomhed kriseramt på det tidspunkt, hvor støtte 1 blev givet. I henhold til punkt 2.1 i rammebestemmelserne fra 1994 er faldende indtjeningsevne, faldende omsætning og forringet cashflow et typisk symptom på, at en virksomhed er kriseramt. |
| --- | --- |

(33)

Støtte 1 blev givet i 1996. Statsstøtte, som ikke anmeldes, skal vurderes på grundlag af de retsforskrifter, der fandt anvendelse, da den blev ydet. Retsgrundlaget for vurdering af statsgarantier var i 1996 Kommissionens brev til medlemsstaterne SG(89) D/4328 af 5. april 1989. Det fremgår af denne skrivelse, at Kommissionen mener, at alle statsgarantier falder ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Hvad angår kreditgarantier for en kriseramt virksomhed, må det i henhold til punkt 2.3 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (rammebestemmelserne fra 1994) ydermere formodes, at finansielle overførsler omfatter statsstøtte. Som nævnt i betragtning 7 var den støttemodtagende virksomhed kriseramt på det tidspunkt, hvor støtte 1 blev givet. I henhold til punkt 2.1 i rammebestemmelserne fra 1994 er faldende indtjeningsevne, faldende omsætning og forringet cashflow et typisk symptom på, at en virksomhed er kriseramt.

| (34) | Støtte 2 blev anmeldt i 1997. Statsstøtte, som anmeldes, skal vurderes på grundlag af de retsforskrifter, der fandt anvendelse, da den blev ydet. Under punkt 4 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (8) opremses de fire betingelser for, at individuelle statsgarantier ikke betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1, i EF-traktaten. Da Tyskland har gjort det klart, at låntager, Greußener Salamifabrik GmbH, på det tidspunkt, hvor den anden garanti blev stillet, måtte betragtes som en kriseramt virksomhed (jf. betragtning 9), kan det konstateres, at den første af betingelserne ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(34)

Støtte 2 blev anmeldt i 1997. Statsstøtte, som anmeldes, skal vurderes på grundlag af de retsforskrifter, der fandt anvendelse, da den blev ydet. Under punkt 4 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (8) opremses de fire betingelser for, at individuelle statsgarantier ikke betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1, i EF-traktaten. Da Tyskland har gjort det klart, at låntager, Greußener Salamifabrik GmbH, på det tidspunkt, hvor den anden garanti blev stillet, måtte betragtes som en kriseramt virksomhed (jf. betragtning 9), kan det konstateres, at den første af betingelserne ikke er opfyldt.

| (35) | Dermed udgør foranstaltningen en støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler (gennem Thüringer Aufbaubank). |
| --- | --- |

(35)

Dermed udgør foranstaltningen en støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler (gennem Thüringer Aufbaubank).

| (36) | Da garantierne blev overtaget på vegne af en virksomhed, der havde finansielle vanskeligheder, går Kommissionen ud fra, at støtteelementet udgør 100 % af det beløb, der blev stillet garanti for, dvs. 880 000 DEM for den første og 2 mio. DEM for en anden garanti, altså i alt 2,88 mio. DEM. |
| --- | --- |

(36)

Da garantierne blev overtaget på vegne af en virksomhed, der havde finansielle vanskeligheder, går Kommissionen ud fra, at støtteelementet udgør 100 % af det beløb, der blev stillet garanti for, dvs. 880 000 DEM for den første og 2 mio. DEM for en anden garanti, altså i alt 2,88 mio. DEM.

| (37) | Støtteforanstaltningen begunstiger bestemte virksomheder, i dette tilfælde en enkelt virksomhed, Greußener Salamifabrik GmbH. |
| --- | --- |

(37)

Støtteforanstaltningen begunstiger bestemte virksomheder, i dette tilfælde en enkelt virksomhed, Greußener Salamifabrik GmbH.

| (38) | Når en finansiel støtte, som ydes af en stat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det ifølge EF-domstolens retspraksis antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (9). Hverken støttens forholdsvis ringe omfang eller den støttemodtagende virksomheds forholdsvis ringe størrelse udelukker på forhånd muligheden for, at samhandelen inden for Fællesskabet påvirkes (10). |
| --- | --- |

(38)

Når en finansiel støtte, som ydes af en stat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det ifølge EF-domstolens retspraksis antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (9). Hverken støttens forholdsvis ringe omfang eller den støttemodtagende virksomheds forholdsvis ringe størrelse udelukker på forhånd muligheden for, at samhandelen inden for Fællesskabet påvirkes (10).

| (39) | En foranstaltning påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, hvis den hæmmer import fra andre medlemsstater eller letter eksport til andre medlemsstater. Det afgørende forhold er, om der er risiko for, at samhandelen inden for Fællesskabet vil udvikle sig anderledes eller må forventes at udvikle sig anderledes som følge af den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(39)

En foranstaltning påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, hvis den hæmmer import fra andre medlemsstater eller letter eksport til andre medlemsstater. Det afgørende forhold er, om der er risiko for, at samhandelen inden for Fællesskabet vil udvikle sig anderledes eller må forventes at udvikle sig anderledes som følge af den pågældende foranstaltning.

| (40) | De produkter, som den omhandlede støtteordning vedrører, er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne (11) og er således udsat for konkurrence. Der er derfor risiko for, at samhandelen inden for Fællesskabet har udviklet sig anderledes som følge af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(40)

De produkter, som den omhandlede støtteordning vedrører, er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne (11) og er således udsat for konkurrence. Der er derfor risiko for, at samhandelen inden for Fællesskabet har udviklet sig anderledes som følge af foranstaltningen.

| (41) | Den pågældende foranstaltning udgør således støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(41)

Den pågældende foranstaltning udgør således støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (42) | Undtagelserne fra forbuddet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er fastsat i stk. 2 og 3 i samme artikel. |
| --- | --- |

(42)

Undtagelserne fra forbuddet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er fastsat i stk. 2 og 3 i samme artikel.

| (43) | De i artikel 87, stk. 2, anførte undtagelser kan ikke anvendes i betragtning af støtteforanstaltningens art og formål. Tyskland har heller ikke anført, at artikel 87, stk. 2, finder anvendelse. |
| --- | --- |

(43)

De i artikel 87, stk. 2, anførte undtagelser kan ikke anvendes i betragtning af støtteforanstaltningens art og formål. Tyskland har heller ikke anført, at artikel 87, stk. 2, finder anvendelse.

| (44) | I artikel 87, stk. 3, er der opregnet forskellige former for støtte, som kan anses for at være forenelige med fællesmarkedet. Deres forenelighed med traktaten skal vurderes ud fra Fællesskabets synspunkt og ikke blot fra en enkelt medlemsstats. For at sikre, at fællesmarkedet kan fungere korrekt, må undtagelserne i artikel 87, stk. 3, fortolkes snævert. |
| --- | --- |

(44)

I artikel 87, stk. 3, er der opregnet forskellige former for støtte, som kan anses for at være forenelige med fællesmarkedet. Deres forenelighed med traktaten skal vurderes ud fra Fællesskabets synspunkt og ikke blot fra en enkelt medlemsstats. For at sikre, at fællesmarkedet kan fungere korrekt, må undtagelserne i artikel 87, stk. 3, fortolkes snævert.

| (45) | Med hensyn til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), skal det påpeges, at den støttemodtagende virksomhed hører hjemme i en region, hvor den økonomiske situation er meget ugunstig i forhold til niveauet i Fællesskabet, jf. Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (12), (med et bruttonationalprodukt pr. indbygger målt i købekraftsstandarder på under 75 % af fællesskabsgennemsnittet). I henhold til ovennævnte retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (og en tidligere udgave af disse retningslinjer (13) finder reglerne om statsstøtte i regionerne i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), ikke anvendelse på landbrugssektoren. Følgelig kan EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), ikke anvendes som begrundelse for støtte til fremstilling, forarbejdning og markedsføring af varer omfattet af bilag I. |
| --- | --- |

(45)

Med hensyn til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), skal det påpeges, at den støttemodtagende virksomhed hører hjemme i en region, hvor den økonomiske situation er meget ugunstig i forhold til niveauet i Fællesskabet, jf. Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (12), (med et bruttonationalprodukt pr. indbygger målt i købekraftsstandarder på under 75 % af fællesskabsgennemsnittet). I henhold til ovennævnte retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (og en tidligere udgave af disse retningslinjer (13) finder reglerne om statsstøtte i regionerne i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), ikke anvendelse på landbrugssektoren. Følgelig kan EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), ikke anvendes som begrundelse for støtte til fremstilling, forarbejdning og markedsføring af varer omfattet af bilag I.

| (46) | Med hensyn til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), kan det konstateres, at den pågældende foranstaltning hverken har til formål at støtte virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller at afhjælpe en alvorlig økonomisk forstyrrelse i Tyskland. |
| --- | --- |

(46)

Med hensyn til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), kan det konstateres, at den pågældende foranstaltning hverken har til formål at støtte virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller at afhjælpe en alvorlig økonomisk forstyrrelse i Tyskland.

| (47) | Derudover er foranstaltningen hverken beregnet eller egnet til at virkeliggøre målene i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra d. |
| --- | --- |

(47)

Derudover er foranstaltningen hverken beregnet eller egnet til at virkeliggøre målene i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra d.

| (48) | Støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), betragte som forenelig med fællesmarkedet, når den fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner og ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(48)

Støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), betragte som forenelig med fællesmarkedet, når den fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner og ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (49) | Normalt ville Kommissionen bruge Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (14) fra 2004 (rammebestemmelserne fra 2004) som grundlag for at undersøge, om støtte til en virksomhed, der har økonomiske vanskeligheder, er i overensstemmelse med artikel 87, stk. 3, litra c). I henhold til rammebestemmelsernes punkt 103 og 104 vurderer Kommissionen dog anmeldelser om støtte, der indgår til Kommissionen før den 10. oktober 2004, og rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er blevet ydet fuldt ud før offentliggørelsen af rammebestemmelserne fra 2004, og som ikke er blevet anmeldt, på grundlag af de på henholdsvis anmeldelses- og ydelsestidspunktet gældende kriterier. Støtte 1 blev givet i 1996, og støtte 2 blev anmeldt i november 1997. På dette tidspunkt var rammebestemmelserne fra 1994 i kraft. I henhold til punkt 2.2 i rammebestemmelserne fra 1994 kan medlemsstaterne fastlægge, om landbrugssektoren stadig skal anvende Kommissionens særregler for rednings- eller omstruktureringsstøtte til enkelte støttemodtagere i denne sektor, som gjaldt før nævnte rammebestemmelsers ikrafttræden. Tyskland har ikke ansøgt om anvendelse af denne mulighed. Følgelig vurderes foranstaltningen på grundlag af rammebestemmelserne fra 1994. |
| --- | --- |

(49)

Normalt ville Kommissionen bruge Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (14) fra 2004 (rammebestemmelserne fra 2004) som grundlag for at undersøge, om støtte til en virksomhed, der har økonomiske vanskeligheder, er i overensstemmelse med artikel 87, stk. 3, litra c). I henhold til rammebestemmelsernes punkt 103 og 104 vurderer Kommissionen dog anmeldelser om støtte, der indgår til Kommissionen før den 10. oktober 2004, og rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er blevet ydet fuldt ud før offentliggørelsen af rammebestemmelserne fra 2004, og som ikke er blevet anmeldt, på grundlag af de på henholdsvis anmeldelses- og ydelsestidspunktet gældende kriterier. Støtte 1 blev givet i 1996, og støtte 2 blev anmeldt i november 1997. På dette tidspunkt var rammebestemmelserne fra 1994 i kraft. I henhold til punkt 2.2 i rammebestemmelserne fra 1994 kan medlemsstaterne fastlægge, om landbrugssektoren stadig skal anvende Kommissionens særregler for rednings- eller omstruktureringsstøtte til enkelte støttemodtagere i denne sektor, som gjaldt før nævnte rammebestemmelsers ikrafttræden. Tyskland har ikke ansøgt om anvendelse af denne mulighed. Følgelig vurderes foranstaltningen på grundlag af rammebestemmelserne fra 1994.

| (50) | Støtte 1 vedrører en statsgaranti på 80 % for lån på 1,1 mio. DEM. Kommissionen har indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, af følgende grunde:






  — | Det var usikkert, om garantien var i overensstemmelse med de særlige betingelser for statsgarantier. |
| --- | --- | --- |

(50)

Støtte 1 vedrører en statsgaranti på 80 % for lån på 1,1 mio. DEM. Kommissionen har indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, af følgende grunde:

—

Det var usikkert, om garantien var i overensstemmelse med de særlige betingelser for statsgarantier.

| — | Der fandtes ingen saneringsplan, hvoraf det fremgik, at støtten var i overensstemmelse med rammebestemmelserne for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

—

Der fandtes ingen saneringsplan, hvoraf det fremgik, at støtten var i overensstemmelse med rammebestemmelserne for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

| (51) | Tyskland har fremsendt en kopi af garantiaftalen. Af den fremgår det, at garantien kun kan anvendes, hvis den støttemodtagende virksomhed har økonomiske vanskeligheder (konkursbehandling o.l.), og hvis det lån, der stilles garanti for, ikke kan indfries gennem salg af en del af virksomhedens aktiver. Følgelig var den betingelse, der er anført i Kommissionens brev til medlemsstaterne SG(89) D/4328 af 5. april 1989 (15), opfyldt. Det betyder, at garantien var i overensstemmelse med de særlige betingelser for statsgarantier. |
| --- | --- |

(51)

Tyskland har fremsendt en kopi af garantiaftalen. Af den fremgår det, at garantien kun kan anvendes, hvis den støttemodtagende virksomhed har økonomiske vanskeligheder (konkursbehandling o.l.), og hvis det lån, der stilles garanti for, ikke kan indfries gennem salg af en del af virksomhedens aktiver. Følgelig var den betingelse, der er anført i Kommissionens brev til medlemsstaterne SG(89) D/4328 af 5. april 1989 (15), opfyldt. Det betyder, at garantien var i overensstemmelse med de særlige betingelser for statsgarantier.

| (52) | Da den støttemodtagende virksomhed, Greußener Salamifabrik GmbH, på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, måtte betragtes som en kriseramt virksomhed, skal støtten dog undersøges på grundlag af de fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der var gældende på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet (jf. betragtning 49). Garantien blev stillet inden for rammerne af omstruktureringen af den støttemodtagende virksomhed. |
| --- | --- |

(52)

Da den støttemodtagende virksomhed, Greußener Salamifabrik GmbH, på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, måtte betragtes som en kriseramt virksomhed, skal støtten dog undersøges på grundlag af de fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der var gældende på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet (jf. betragtning 49). Garantien blev stillet inden for rammerne af omstruktureringen af den støttemodtagende virksomhed.

| (53) | Tyskland har fremsendt en rapport fra Dr. Zimmermann & Partner af 9. september 1996. Ifølge Tysklands oplysninger udgør denne rapport den saneringsplan, der blev fremlagt på det tidspunkt, hvor den første statsstøtte blev ydet. Rapporten er dog af to grunde uegnet som saneringsplan: Rapportens status er uklar, og den omhandler ikke nogen omstrukturering. |
| --- | --- |

(53)

Tyskland har fremsendt en rapport fra Dr. Zimmermann & Partner af 9. september 1996. Ifølge Tysklands oplysninger udgør denne rapport den saneringsplan, der blev fremlagt på det tidspunkt, hvor den første statsstøtte blev ydet. Rapporten er dog af to grunde uegnet som saneringsplan: Rapportens status er uklar, og den omhandler ikke nogen omstrukturering.

| (54) | Rapporten ser i langt højere grad ud til at være en beskrivelse af virksomheden med skæringsdag den 9. september 1996. I henhold til rapporten skyldtes virksomhedens vanskeligheder BSE-krisen og sammenbruddet på de vigtigste eksportmarkeder i Østeuropa. I rapporten var der dog tal, der — formodentlig på et senere tidspunkt — var blevet ændret med håndskrift. Disse rettelsers status er uklar. Det er også uklart, om planen er blevet godkendt af virksomhedens ejere. |
| --- | --- |

(54)

Rapporten ser i langt højere grad ud til at være en beskrivelse af virksomheden med skæringsdag den 9. september 1996. I henhold til rapporten skyldtes virksomhedens vanskeligheder BSE-krisen og sammenbruddet på de vigtigste eksportmarkeder i Østeuropa. I rapporten var der dog tal, der — formodentlig på et senere tidspunkt — var blevet ændret med håndskrift. Disse rettelsers status er uklar. Det er også uklart, om planen er blevet godkendt af virksomhedens ejere.

| (55) | Rapporten indeholder oplysninger om virksomhedens omkostningsstruktur og kapitalbehov i september 1996. Bortset fra en beskrivelse af en styrkelse af virksomhedens daværende ledelse er det uklart, hvorledes virksomheden skulle omstruktureres. Hvis rapporten var tænkt som omstruktureringsplan, da den blev udarbejdet, hvilket er uklart, kan den forstås sådan, at virksomheden kunne overvinde sine vanskeligheder gennem ekspansion og uden nogen form for omstrukturering. |
| --- | --- |

(55)

Rapporten indeholder oplysninger om virksomhedens omkostningsstruktur og kapitalbehov i september 1996. Bortset fra en beskrivelse af en styrkelse af virksomhedens daværende ledelse er det uklart, hvorledes virksomheden skulle omstruktureres. Hvis rapporten var tænkt som omstruktureringsplan, da den blev udarbejdet, hvilket er uklart, kan den forstås sådan, at virksomheden kunne overvinde sine vanskeligheder gennem ekspansion og uden nogen form for omstrukturering.

| (56) | I henhold til rammebestemmelserne fra 1994 kan en støtte betragtes som forenelig med det indre marked, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  a) | Støtten skal genoprette virksomhedens rentabilitet. |
| --- | --- | --- |

(56)

I henhold til rammebestemmelserne fra 1994 kan en støtte betragtes som forenelig med det indre marked, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

Støtten skal genoprette virksomhedens rentabilitet.

| b) | Urimelige konkurrencefordrejende virkninger som følge af støtten skal undgås. |
| --- | --- |

b)

Urimelige konkurrencefordrejende virkninger som følge af støtten skal undgås.

| c) | Der skal være en fornuftig sammenhæng mellem støttebeløbets størrelse samt omkostningerne og fordelene ved omstruktureringen. |
| --- | --- |

c)

Der skal være en fornuftig sammenhæng mellem støttebeløbets størrelse samt omkostningerne og fordelene ved omstruktureringen.

| d) | Der skal føres tilsyn med omstruktureringsplanens gennemførelse ved hjælp af rapporter, der forelægges en gang om året. |
| --- | --- |

d)

Der skal føres tilsyn med omstruktureringsplanens gennemførelse ved hjælp af rapporter, der forelægges en gang om året.

| (57) | I henhold til Dr. Zimmermann & Partners rapport er den støttemodtagende virksomheds omsætning faldet støt siden 1994. I henhold til rapporten skulle omsætningen dog stige igen det følgende år. Der redegøres dog ikke for baggrunden for den forventede udvikling, selv om genoprettelsen af rentabiliteten var afhængig af en sådan vending i udviklingen. I henhold til punkt 3.2.2.i) i rammebestemmelserne fra 1994 skal rentabilitetsperspektiverne »primært bedømmes ud fra de interne reorganiseringsforanstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen, og må kun baseres på eksterne faktorer, såsom pris- og efterspørgselsstigninger, (...) hvis markedsforventningerne er generelt anerkendte.« Da denne betingelse ikke er opfyldt, mener Kommissionen ikke, at støtten i form af en garanti fører til en genoprettelse af rentabiliteten. |
| --- | --- |

(57)

I henhold til Dr. Zimmermann & Partners rapport er den støttemodtagende virksomheds omsætning faldet støt siden 1994. I henhold til rapporten skulle omsætningen dog stige igen det følgende år. Der redegøres dog ikke for baggrunden for den forventede udvikling, selv om genoprettelsen af rentabiliteten var afhængig af en sådan vending i udviklingen. I henhold til punkt 3.2.2.i) i rammebestemmelserne fra 1994 skal rentabilitetsperspektiverne »primært bedømmes ud fra de interne reorganiseringsforanstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen, og må kun baseres på eksterne faktorer, såsom pris- og efterspørgselsstigninger, (...) hvis markedsforventningerne er generelt anerkendte.« Da denne betingelse ikke er opfyldt, mener Kommissionen ikke, at støtten i form af en garanti fører til en genoprettelse af rentabiliteten.

| (58) | Rentabiliteten skulle genoprettes ved hjælp af en omsætningsstigning. Selv om omsætningsstigningen åbenbart kunne nås med den bestående produktionskapacitet, ville rentabiliteten kun kunne genoprettes, hvis de konkurrerende virksomheder mistede markedsandele (hvis markedet derimod var stabilt som beskrevet i »omstrukturerings«-rapporten, ville efterspørgslen falde). Derfor konkluderer Kommissionen, at støtten ikke er af en art, der forhindrer urimelige konkurrencefordrejende virkninger, da genoprettelsen af rentabiliteten ville have medført en forringelse af de konkurrerende virksomheders stilling. |
| --- | --- |

(58)

Rentabiliteten skulle genoprettes ved hjælp af en omsætningsstigning. Selv om omsætningsstigningen åbenbart kunne nås med den bestående produktionskapacitet, ville rentabiliteten kun kunne genoprettes, hvis de konkurrerende virksomheder mistede markedsandele (hvis markedet derimod var stabilt som beskrevet i »omstrukturerings«-rapporten, ville efterspørgslen falde). Derfor konkluderer Kommissionen, at støtten ikke er af en art, der forhindrer urimelige konkurrencefordrejende virkninger, da genoprettelsen af rentabiliteten ville have medført en forringelse af de konkurrerende virksomheders stilling.

| (59) | Det er svært at vurdere, om kravet om en fornuftig sammenhæng mellem støttebeløbets størrelse samt omkostningerne og fordelene ved omstruktureringen er opfyldt. Det forventes normalt af støttemodtagende virksomheder, at de kan yde et væsentligt bidrag til omstruktureringen ved hjælp af egne midler eller eksterne kommercielle finansieringskilder. I henhold til Dr. Zimmermann & Partners rapport skulle ejerne tilføre virksomheden ny kapital, men det er uklart, om dette rent faktisk er sket. Derfor kan Kommissionen ikke konkludere, om støtten på dette punkt er i overensstemmelse med ovennævnte rammebestemmelser fra 1994. |
| --- | --- |

(59)

Det er svært at vurdere, om kravet om en fornuftig sammenhæng mellem støttebeløbets størrelse samt omkostningerne og fordelene ved omstruktureringen er opfyldt. Det forventes normalt af støttemodtagende virksomheder, at de kan yde et væsentligt bidrag til omstruktureringen ved hjælp af egne midler eller eksterne kommercielle finansieringskilder. I henhold til Dr. Zimmermann & Partners rapport skulle ejerne tilføre virksomheden ny kapital, men det er uklart, om dette rent faktisk er sket. Derfor kan Kommissionen ikke konkludere, om støtten på dette punkt er i overensstemmelse med ovennævnte rammebestemmelser fra 1994.

| (60) | Sluttelig er det uklart, hvorledes »omstruktureringen« skulle overvåges. Følgelig er heller ikke denne betingelse i rammebestemmelserne opfyldt. |
| --- | --- |

(60)

Sluttelig er det uklart, hvorledes »omstruktureringen« skulle overvåges. Følgelig er heller ikke denne betingelse i rammebestemmelserne opfyldt.

| (61) | Greußener Salamifabrik GmbH opfylder kriterierne for at blive betragtet som tilhørende kategorien små og mellemstore virksomheder (SMV). I henhold til punkt 3.2.4 i rammebestemmelserne fra 1994 indtager Kommissionen en mindre restriktiv holdning over for omstruktureringsstøtte til SMV’er end til omstruktureringsstøtte til store virksomheder, fordi en sådan støtte normalt forandrer handelsbetingelserne i mindre omfang. Denne mindre restriktive holdning ved vurderingen af omstruktureringsstøtte til SMV’er vedrører dog hovedsageligt kapacitetsnedskæringer i erhvervsgrene med strukturel overkapacitet og forpligtelsen til at aflægge rapporter. Uanset denne mindre restriktive holdning ved vurderingen af SMV’er var det allerede blevet fastslået, at støtten ikke ville medføre genoprettelse af den støttemodtagende virksomheds rentabilitet (jf. betragtning 57), og at den ville medføre en urimelig konkurrencefordrejning. |
| --- | --- |

(61)

Greußener Salamifabrik GmbH opfylder kriterierne for at blive betragtet som tilhørende kategorien små og mellemstore virksomheder (SMV). I henhold til punkt 3.2.4 i rammebestemmelserne fra 1994 indtager Kommissionen en mindre restriktiv holdning over for omstruktureringsstøtte til SMV’er end til omstruktureringsstøtte til store virksomheder, fordi en sådan støtte normalt forandrer handelsbetingelserne i mindre omfang. Denne mindre restriktive holdning ved vurderingen af omstruktureringsstøtte til SMV’er vedrører dog hovedsageligt kapacitetsnedskæringer i erhvervsgrene med strukturel overkapacitet og forpligtelsen til at aflægge rapporter. Uanset denne mindre restriktive holdning ved vurderingen af SMV’er var det allerede blevet fastslået, at støtten ikke ville medføre genoprettelse af den støttemodtagende virksomheds rentabilitet (jf. betragtning 57), og at den ville medføre en urimelig konkurrencefordrejning.

| (62) | Af ovennævnte grunde betragter Kommissionen den første støtte til Greußener Salamifabrik GmbH, som havde form af statsgarantier for et beløb på op til 880 000 DEM, som uforenelig med EF-traktatens artikel 87 og 88. Da den ydede støtte var ulovlig og er uforenelig med traktaten, skal den tilbagebetales. |
| --- | --- |

(62)

Af ovennævnte grunde betragter Kommissionen den første støtte til Greußener Salamifabrik GmbH, som havde form af statsgarantier for et beløb på op til 880 000 DEM, som uforenelig med EF-traktatens artikel 87 og 88. Da den ydede støtte var ulovlig og er uforenelig med traktaten, skal den tilbagebetales.

| (63) | Den anden støtteforanstaltning vedrører den delvise anvendelse af den første garanti og udbetalingen af 370 000 DEM til Sparkasse Erfurt inden for rammerne af denne garanti i forbindelse med omlægningen af lån/omstruktureringen i 1997 samt statsgarantien på 80 % for et lån på 2,5 mio. DEM, som blev ydet af Dresdner Bank i 1997. |
| --- | --- |

(63)

Den anden støtteforanstaltning vedrører den delvise anvendelse af den første garanti og udbetalingen af 370 000 DEM til Sparkasse Erfurt inden for rammerne af denne garanti i forbindelse med omlægningen af lån/omstruktureringen i 1997 samt statsgarantien på 80 % for et lån på 2,5 mio. DEM, som blev ydet af Dresdner Bank i 1997.

| (64) | Da den første statsgaranti som beskrevet i betragtning 62 udgør en støtte, der ulovligt er blevet givet Greußener Salamifabrik GmbH, og som er uforenelig med EF-traktatens artikel 87 og 88, gælder ovennævnte konstateringer også den delvise anvendelse af den første garanti inden for rammerne af den anden omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(64)

Da den første statsgaranti som beskrevet i betragtning 62 udgør en støtte, der ulovligt er blevet givet Greußener Salamifabrik GmbH, og som er uforenelig med EF-traktatens artikel 87 og 88, gælder ovennævnte konstateringer også den delvise anvendelse af den første garanti inden for rammerne af den anden omstruktureringsplan.

| (65) | Statsgarantien for et lån på 2,5 mio. DEM skal vurderes i henhold til bestemmelserne i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (jf. betragtning 34). Det fremgår af de almindelige betingelser for garantier, som Thüringer Aufbaubank har anvendt, og som Kommissionen er blevet tilsendt et eksemplar af, at garantien kun kan anvendes, hvis den støttemodtagende virksomhed har økonomiske vanskeligheder (konkursbehandling o.l.), og hvis det lån, der stilles garanti for, ikke kan indfries gennem salg af en del af virksomhedens aktiver (jf. også betragtning 51). De særlige betingelser, der er anført under punkt 5.3 i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen, er således opfyldt. |
| --- | --- |

(65)

Statsgarantien for et lån på 2,5 mio. DEM skal vurderes i henhold til bestemmelserne i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (jf. betragtning 34). Det fremgår af de almindelige betingelser for garantier, som Thüringer Aufbaubank har anvendt, og som Kommissionen er blevet tilsendt et eksemplar af, at garantien kun kan anvendes, hvis den støttemodtagende virksomhed har økonomiske vanskeligheder (konkursbehandling o.l.), og hvis det lån, der stilles garanti for, ikke kan indfries gennem salg af en del af virksomhedens aktiver (jf. også betragtning 51). De særlige betingelser, der er anført under punkt 5.3 i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen, er således opfyldt.

| (66) | I henhold til punkt 2.1 i rammebestemmelserne fra 1994 omfatter de typiske symptomer på, at en virksomhed er kriseramt, faldende indtjeningsevne eller voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overkapacitet, forringet cashflow, øget rente- og afdragsbyrde og lav nettoformue. |
| --- | --- |

(66)

I henhold til punkt 2.1 i rammebestemmelserne fra 1994 omfatter de typiske symptomer på, at en virksomhed er kriseramt, faldende indtjeningsevne eller voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overkapacitet, forringet cashflow, øget rente- og afdragsbyrde og lav nettoformue.

| (67) | Da Tyskland har gjort det klart, at virksomheden til stadighed var konkurstruet, blev det fastslået, at Greußener Salamifabrik GmbH var en kriseramt virksomhed, da garantien blev stillet (jf. betragtning 9 og 34). Derfor skal støtten vurderes på grundlag af de gældende fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Som beskrevet i betragtning 49 er der her tale om rammebestemmelserne fra 1994. For så vidt angår denne støtte har Kommissionen indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fordi den betvivlede, om følgende betingelser i rammebestemmelserne fra 1994 var opfyldt:






  a) | Omstruktureringsstøtte bør kun ydes én gang. |
| --- | --- | --- |

(67)

Da Tyskland har gjort det klart, at virksomheden til stadighed var konkurstruet, blev det fastslået, at Greußener Salamifabrik GmbH var en kriseramt virksomhed, da garantien blev stillet (jf. betragtning 9 og 34). Derfor skal støtten vurderes på grundlag af de gældende fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Som beskrevet i betragtning 49 er der her tale om rammebestemmelserne fra 1994. For så vidt angår denne støtte har Kommissionen indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fordi den betvivlede, om følgende betingelser i rammebestemmelserne fra 1994 var opfyldt:

a)

Omstruktureringsstøtte bør kun ydes én gang.

| b) | Støtten skal føre til genoprettelse af virksomhedens rentabilitet. |
| --- | --- |

b)

Støtten skal føre til genoprettelse af virksomhedens rentabilitet.

| c) | Støtten må ikke have urimelige konkurrencefordrejende virkninger. |
| --- | --- |

c)

Støtten må ikke have urimelige konkurrencefordrejende virkninger.

| d) | Der skal føres tilsyn med omstruktureringsplanens gennemførelse ved hjælp af rapporter, der forelægges en gang om året. |
| --- | --- |

d)

Der skal føres tilsyn med omstruktureringsplanens gennemførelse ved hjælp af rapporter, der forelægges en gang om året.

| (68) | I henhold til punkt 3.2.2.i) i rammebestemmelserne fra 1994 bør der normal kun ydes omstruktureringsstøtte én gang. Tyskland har ikke ytret sig om dette punkt. |
| --- | --- |

(68)

I henhold til punkt 3.2.2.i) i rammebestemmelserne fra 1994 bør der normal kun ydes omstruktureringsstøtte én gang. Tyskland har ikke ytret sig om dette punkt.

| (69) | Den omstændighed, at der inden for rammerne af den anden omstrukturering blev givet yderligere støtte, er i strid med princippet om, at der kun må gives omstruktureringsstøtte én gang. |
| --- | --- |

(69)

Den omstændighed, at der inden for rammerne af den anden omstrukturering blev givet yderligere støtte, er i strid med princippet om, at der kun må gives omstruktureringsstøtte én gang.

| (70) | Kommissionen betvivlede, at den omstruktureringsplan, der blev forelagt som begrundelse for den anden omstruktureringsstøtte (i form af den anden garanti), ville kunne medføre en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet. Dette ville have krævet en betragtelig omsætningsstigning. Det forekom dog usandsynligt, at dette ville ske, først og fremmest fordi de første prognoser for omsætningen allerede ved indledningen af proceduren havde vist sig at være for optimistiske. Tyskland har ikke fremsendt nogen begrundelse eller redegørelse for de prognoser for omsætningen, der blev anført. Derfor betvivler Kommissionen stadig, at betingelsen vedrørende genoprettelse af virksomhedens rentabilitet på lang sigt er opfyldt. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen betvivlede, at den omstruktureringsplan, der blev forelagt som begrundelse for den anden omstruktureringsstøtte (i form af den anden garanti), ville kunne medføre en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet. Dette ville have krævet en betragtelig omsætningsstigning. Det forekom dog usandsynligt, at dette ville ske, først og fremmest fordi de første prognoser for omsætningen allerede ved indledningen af proceduren havde vist sig at være for optimistiske. Tyskland har ikke fremsendt nogen begrundelse eller redegørelse for de prognoser for omsætningen, der blev anført. Derfor betvivler Kommissionen stadig, at betingelsen vedrørende genoprettelse af virksomhedens rentabilitet på lang sigt er opfyldt.

| (71) | Hvad angår kriteriet om at undgå urimelige konkurrencefordrejende virkninger, har Tyskland forelagt to argumenter. For det første er den pågældende virksomhed for lille til at fordreje konkurrencen eller at påvirke samhandelen inden for Fællesskabet. For det andet vil virksomheden ikke udvide sin produktionskapacitet, men kun udnytte den bestående kapacitet bedre. |
| --- | --- |

(71)

Hvad angår kriteriet om at undgå urimelige konkurrencefordrejende virkninger, har Tyskland forelagt to argumenter. For det første er den pågældende virksomhed for lille til at fordreje konkurrencen eller at påvirke samhandelen inden for Fællesskabet. For det andet vil virksomheden ikke udvide sin produktionskapacitet, men kun udnytte den bestående kapacitet bedre.

| (72) | Det første argument er i modstrid med EF-domstolens retspraksis (jf. betragtning 38). Til det andet argument kan det fremføres, at Kommissionen i henhold til punkt 3.2.2.ii) i rammebestemmelserne fra 1994 kun forlanger kapacitetsnedskæringer, hvis der er tale om bestående strukturel overkapacitet inden for Fællesskabet. Da proceduren blev indledt, havde Kommissionen konstateret, at der ikke var overkapacitet i den pågældende sektor. Kommissionen stillede dog spørgsmålstegn ved, hvordan foranstaltningen kunne betragtes som værende af fælles interesse, når målet var en produktionsstigning, og produktionsstigninger automatisk medfører, at de konkurrerende virksomheder mister markedsandele. |
| --- | --- |

(72)

Det første argument er i modstrid med EF-domstolens retspraksis (jf. betragtning 38). Til det andet argument kan det fremføres, at Kommissionen i henhold til punkt 3.2.2.ii) i rammebestemmelserne fra 1994 kun forlanger kapacitetsnedskæringer, hvis der er tale om bestående strukturel overkapacitet inden for Fællesskabet. Da proceduren blev indledt, havde Kommissionen konstateret, at der ikke var overkapacitet i den pågældende sektor. Kommissionen stillede dog spørgsmålstegn ved, hvordan foranstaltningen kunne betragtes som værende af fælles interesse, når målet var en produktionsstigning, og produktionsstigninger automatisk medfører, at de konkurrerende virksomheder mister markedsandele.

| (73) | Tyskland har på ingen måde redegjort for, hvordan den højere produktion kan absorberes på markedet uden negative virkninger for konkurrenterne. Derudover har Tyskland ikke afgivet oplysninger om forholdet mellem fordelene for den pågældende virksomhed og omkostningerne for sektoren som sådan. Derfor kan Kommissionen ikke vurdere, om urimelige konkurrencefordrejende virkninger undgås med støtten. |
| --- | --- |

(73)

Tyskland har på ingen måde redegjort for, hvordan den højere produktion kan absorberes på markedet uden negative virkninger for konkurrenterne. Derudover har Tyskland ikke afgivet oplysninger om forholdet mellem fordelene for den pågældende virksomhed og omkostningerne for sektoren som sådan. Derfor kan Kommissionen ikke vurdere, om urimelige konkurrencefordrejende virkninger undgås med støtten.

| (74) | Tyskland har ikke fremsendt oplysninger om tilsynet med gennemførelsen af omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(74)

Tyskland har ikke fremsendt oplysninger om tilsynet med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.

| (75) | Den 8. januar 1997 overtog Ergewa GmbH 75 % af den støttemodtagende virksomheds aktiver. Det er uklart, om Ergewa kan kategoriseres som SMV som omhandlet i rammebestemmelserne fra 1994, og om der således foreligger en ændring af den status, der gælder for Greußener Salamifabrik GmbH, som Ergewa ejer 25 % af. Selv når man tager udgangspunkt i den mindre restriktive holdning ved vurderingen af omstruktureringsstøtte til SMV’er (punkt 3.2.4 i rammebestemmelserne fra 1994), kan det dog som beskrevet i betragtning 72 konstateres, at der ikke findes overkapacitet, og at der ikke kunne gennemføres en vurdering af den krævede kontrol, da der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger. Den omstændighed, at den støttemodtagende virksomhed i 1997 sandsynligvis stadig kunne kategoriseres som SMV, ændrer således ikke ved vurderingen af den pågældende støtte. |
| --- | --- |

(75)

Den 8. januar 1997 overtog Ergewa GmbH 75 % af den støttemodtagende virksomheds aktiver. Det er uklart, om Ergewa kan kategoriseres som SMV som omhandlet i rammebestemmelserne fra 1994, og om der således foreligger en ændring af den status, der gælder for Greußener Salamifabrik GmbH, som Ergewa ejer 25 % af. Selv når man tager udgangspunkt i den mindre restriktive holdning ved vurderingen af omstruktureringsstøtte til SMV’er (punkt 3.2.4 i rammebestemmelserne fra 1994), kan det dog som beskrevet i betragtning 72 konstateres, at der ikke findes overkapacitet, og at der ikke kunne gennemføres en vurdering af den krævede kontrol, da der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger. Den omstændighed, at den støttemodtagende virksomhed i 1997 sandsynligvis stadig kunne kategoriseres som SMV, ændrer således ikke ved vurderingen af den pågældende støtte.

| (76) | Af ovennævnte grunde betragter Kommissionen den anden støtteforanstaltning til fordel for Greußener Salamifabrik GmbH, som havde form af en statsgaranti for et beløb på op til 2 mio. DEM, som uforenelig med EF-traktatens artikel 87 og 88. Tyskland oplyste i brev af 4. februar 1999 og igen i brev af 18. maj 2005, at garantien kun ville blive stillet, hvis den blev godkendt af Kommissionen. Da der ikke er blevet foretaget udbetalinger inden for rammerne af denne garanti, skal denne støtte, der er uforenelig med traktaten, ikke tilbagebetales. |
| --- | --- |

(76)

Af ovennævnte grunde betragter Kommissionen den anden støtteforanstaltning til fordel for Greußener Salamifabrik GmbH, som havde form af en statsgaranti for et beløb på op til 2 mio. DEM, som uforenelig med EF-traktatens artikel 87 og 88. Tyskland oplyste i brev af 4. februar 1999 og igen i brev af 18. maj 2005, at garantien kun ville blive stillet, hvis den blev godkendt af Kommissionen. Da der ikke er blevet foretaget udbetalinger inden for rammerne af denne garanti, skal denne støtte, der er uforenelig med traktaten, ikke tilbagebetales.

VI.   KONKLUSION

| (77) | Kommissionen konstaterer, at den statsstøtte, der blev ydet i form af statsgarantier på henholdsvis 880 000 DEM (støtte 1) og 2 mio. DEM (støtte 2), altså i alt 2,88 mio. DEM, for lån på henholdsvis 1,1 mio. DEM og 2,5 mio. DEM, altså i alt 3,6 mio. DEM, er uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen konstaterer, at den statsstøtte, der blev ydet i form af statsgarantier på henholdsvis 880 000 DEM (støtte 1) og 2 mio. DEM (støtte 2), altså i alt 2,88 mio. DEM, for lån på henholdsvis 1,1 mio. DEM og 2,5 mio. DEM, altså i alt 3,6 mio. DEM, er uforenelig med fællesmarkedet.

| (78) | Støtte, der er ydet ulovligt og er uforenelig med traktaten, skal tilbagebetales. Kommissionen konstaterer, at der blev indledt konkursbehandling af Greußener Salamifabrik GmbH den 1. oktober 1999. Da Kommissionen ikke ved, om konkursbehandlingen medførte lukning af virksomheden, kan der på et senere tidspunkt muligvis blive tale om tilbagebetaling. |
| --- | --- |

(78)

Støtte, der er ydet ulovligt og er uforenelig med traktaten, skal tilbagebetales. Kommissionen konstaterer, at der blev indledt konkursbehandling af Greußener Salamifabrik GmbH den 1. oktober 1999. Da Kommissionen ikke ved, om konkursbehandlingen medførte lukning af virksomheden, kan der på et senere tidspunkt muligvis blive tale om tilbagebetaling.

| (79) | Kommissionen henleder Tysklands opmærksomhed på, at i henhold til punkt 6.4 og 6.5 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier skal spørgsmålet om, hvorvidt støttens ulovlighed påvirker den retlige forbindelse mellem staten og tredjeparter, undersøges i henhold til national ret. De nationale domstole skal måske undersøge, om den nationale ret forhindrer garantikontrakter i at blive indfriet, og i forbindelse med den vurdering mener Kommissionen, at de bør tage hensyn til overtrædelsen af fællesskabsretten — |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen henleder Tysklands opmærksomhed på, at i henhold til punkt 6.4 og 6.5 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier skal spørgsmålet om, hvorvidt støttens ulovlighed påvirker den retlige forbindelse mellem staten og tredjeparter, undersøges i henhold til national ret. De nationale domstole skal måske undersøge, om den nationale ret forhindrer garantikontrakter i at blive indfriet, og i forbindelse med den vurdering mener Kommissionen, at de bør tage hensyn til overtrædelsen af fællesskabsretten —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den støtte, som Tyskland har ydet Greußener Salamifabrik GmbH i form af en garanti på 880 000 DEM, er uforenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

1.   Tyskland træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge de beløb, der inden for rammerne af den i artikel 1 omhandlede garanti ulovligt er udbetalt til støttemodtageren.

2.   Tilbagesøgningen skal ske omgående og i overensstemmelse med national lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt. De beløb, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, de blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil de er blevet tilbagebetalt. Renterne beregnes på basis af den referencesats, der anvendes til at beregne subventionsækvivalenten for regionalstøtte.

Artikel 3

Den støtte, som Tyskland havde planlagt at yde Greußener Salamifabrik GmbH i form af en garanti på 2 DEM, er uforenelig med fællesmarkedet.

Støtten kan derfor ikke ydes.

Artikel 4

Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT C 238 af 21.8.1999, s. 15.

1

(2)  Jf. fodnote 1.

2

(3)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

3

(4)  Jf. fodnote 1.

4

(5)  EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12, og EFT C 283 af 19.9.1997, s. 2.

5

(6)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1899/2004 (EUT L 328 af 30.10.2004, s. 67).

6

(7)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

7

(8)  EFT C 71 af 11.3.2000, s. 14.

8

(9)  Domstolens dom af 17. september 1980, sag C-730/79, Philip Morris Holland BV mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11 og 12.

9

(10)  Domstolens dom af 21. marts 1990, sag C-142/87, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1990 I, s. 959, præmis 43, og Domstolens dom af 14. september 1994, forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1994 I, s. 4103, præmis 40 til 42.

10

(11)  I kødsektoren er der en betydelig samhandel inden for Fællesskabet. I 1996 omfattede samhandelen inden for EU 8 mio. tons kød (slagtevægt). Det svarer til 23 % af den samlede kødproduktion i 1996 (kilde: Eurostat).

11

kilde

(12)  EFT C 74 af 10.3.1998, s. 9.

12

(13)  EFT C 31 af 3.2.1979, s. 9.

13

(14)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

14

(15)  Dette brev blev erstattet af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (EFT C 71 af 11.3.2000, s. 14).

15

---

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/57

---

AFGØRELSE EUPOL KINSHASA/2/2005 TRUFFET AF DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ

af 22. november 2005

om forlængelse af mandatet for missionschefen for EU-politimissionen i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo), EUPOL »Kinshasa«

(2005/921/FUSP)

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 25, stk. 3,

under henvisning til Rådets fælles aktion 2004/847/FUSP af 9. december 2004 om oprettelse af Den Europæiske Unions politimission i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) for så vidt angår den integrerede politienhed (EUPOL »Kinshasa«) (1), særlig artikel 5 og 8, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 9. december 2004 vedtog Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité afgørelse EUPOL Kinshasa/1/2004 (2) om udnævnelse af Adílio Custódio til missionschef for EUPOL »Kinshasa«. |
| --- | --- |

(1)

Den 9. december 2004 vedtog Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité afgørelse EUPOL Kinshasa/1/2004 (2) om udnævnelse af Adílio Custódio til missionschef for EUPOL »Kinshasa«.

| (2) | Ovennævnte afgørelse udløber den 31. december 2005. |
| --- | --- |

(2)

Ovennævnte afgørelse udløber den 31. december 2005.

| (3) | Den 7. november 2005 vedtog Rådet at forlænge EUPOL »Kinshasa«-missionens mandat for en periode på yderligere 12 måneder. |
| --- | --- |

(3)

Den 7. november 2005 vedtog Rådet at forlænge EUPOL »Kinshasa«-missionens mandat for en periode på yderligere 12 måneder.

| (4) | Generalsekretæren/den højtstående repræsentant har foreslået, at Adílio Custódios mandat som missionschef for EUPOL »Kinshasa« forlænges indtil missionens ophør. |
| --- | --- |

(4)

Generalsekretæren/den højtstående repræsentant har foreslået, at Adílio Custódios mandat som missionschef for EUPOL »Kinshasa« forlænges indtil missionens ophør.

| (5) | Mandatet for missionschefen for EUPOL »Kinshasa« bør derfor forlænges indtil missionens ophør — |
| --- | --- |

(5)

Mandatet for missionschefen for EUPOL »Kinshasa« bør derfor forlænges indtil missionens ophør —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Adílio Custódios mandat som missionschef for EUPOL »Kinshasa« forlænges hermed indtil missionens ophør.

Artikel 2

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Den anvendes indtil EUPOL »Kinshasa«-missionens ophør.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. november 2005.

For Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité

J. KING

Formand

---

(1)  EUT L 367 af 14.12.2004, s. 30.

1

(2)  EUT L 396 af 31.12.2004, s. 61.

2

---

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/58

---

AFGØRELSE EUPM/1/2005 TRUFFET AF DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ

den 25. november 2005

om udnævnelse af missionschefen/politichefen for Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina

(2005/922/FUSP)

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 25, stk. 3,

under henvisning til Rådets fælles aktion 2005/824/FUSP af 24. november 2005 om Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina (1), særlig artikel 9, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 9, stk. 1, i fælles aktion 2005/824/FUSP bemyndiger Rådet Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité til at træffe de relevante afgørelser i overensstemmelse med traktatens artikel 25, herunder afgørelse om efter indstilling fra generalsekretæren/den højtstående repræsentant at udnævne en missionschef/politichef. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 9, stk. 1, i fælles aktion 2005/824/FUSP bemyndiger Rådet Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité til at træffe de relevante afgørelser i overensstemmelse med traktatens artikel 25, herunder afgørelse om efter indstilling fra generalsekretæren/den højtstående repræsentant at udnævne en missionschef/politichef.

| (2) | Generalsekretæren/den højtstående repræsentant har indstillet Vincenzo COPPOLA til udnævnelse — |
| --- | --- |

(2)

Generalsekretæren/den højtstående repræsentant har indstillet Vincenzo COPPOLA til udnævnelse —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Vincenzo COPPOLA udnævnes hermed til missionschef/politichef for Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina fra den dato, hvor missionen indledes. Indtil dette tidspunkt fungerer han som leder af planlægningsgruppen.

Artikel 2

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Den anvendes indtil den 31. december 2006.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2005.

For Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité

J. KING

Formand

---

(1)  EUT L 307 af 25.11.2005, s. 55.

1

---

Berigtigelser

| 21.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 335/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 335/59

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 2084/2005 af 19. december 2005 om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 333 af 20. december 2005
  )

Side 30, artikel 1, Det Forenede Kongerige:

I stedet for:

| »— | 34 t med oprindelse i Botswana« |
| --- | --- |

»—

34 t med oprindelse i Botswana«

læses:

| »— | 34,1 t med oprindelse i Botswana«. |
| --- | --- |

»—

34,1 t med oprindelse i Botswana«.

---