# Az Európai Unió L 299/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 299 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. november 16. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 299

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. november 16.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1858/2005/EK rendelete (2005. november 8.) a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követő, a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | * | A Tanács 1859/2005/EK rendelete (2005. november 14.) az Üzbegisztánnal szembeni egyes korlátozó intézkedések elrendeléséről | 23 |
| | | A Bizottság 1860/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 32 |
| | * | A Bizottság 1861/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az 1064/2005/EK rendeletnek a litván intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárás tárgyát képező mennyiség tekintetében történő módosításáról | 34 |
| | * | A Bizottság 1862/2005/EK rendelete (2005. november 15.) a litván intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búzának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó, a búza lisztté való átalakítására irányuló folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról | 35 |
| | * | A Bizottság 1863/2005/EK rendelete (2005. november 15.) a lett intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búzának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó, a búza lisztté való átalakítására irányuló folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról | 40 |
| | * | A Bizottság 1864/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendelet az 1. nemzetközi pénzügyi jelentési szabvány, valamint a 32. és 39. nemzetközi számviteli standardok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 45 |
| | | A Bizottság 1865/2005/EK rendelete (2005. november 15.) a gabonaágazatban 2005. november 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 58 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1858/2005/EK rendelete (2005. november 8.) a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követő, a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

1

*

A Tanács 1859/2005/EK rendelete (2005. november 14.) az Üzbegisztánnal szembeni egyes korlátozó intézkedések elrendeléséről

23

A Bizottság 1860/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

32

*

A Bizottság 1861/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az 1064/2005/EK rendeletnek a litván intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárás tárgyát képező mennyiség tekintetében történő módosításáról

34

*

A Bizottság 1862/2005/EK rendelete (2005. november 15.) a litván intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búzának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó, a búza lisztté való átalakítására irányuló folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

35

*

A Bizottság 1863/2005/EK rendelete (2005. november 15.) a lett intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búzának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó, a búza lisztté való átalakítására irányuló folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

40

*

A Bizottság 1864/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendelet az 1. nemzetközi pénzügyi jelentési szabvány, valamint a 32. és 39. nemzetközi számviteli standardok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

45

A Bizottság 1865/2005/EK rendelete (2005. november 15.) a gabonaágazatban 2005. november 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

58

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2005. szeptember 20.) az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló megállapodásnak a Közösség részéről történő aláírásáról | 61 |
| Megállapodás az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról | 62 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. november 14.) egy új borászati eljárás kísérleti lefolytatásának Németország számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4376. számú dokumentummal történt) | 71 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2005. szeptember 20.) az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló megállapodásnak a Közösség részéről történő aláírásáról

61

Megállapodás az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról

62

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. november 14.) egy új borászati eljárás kísérleti lefolytatásának Németország számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4376. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 4376. számú dokumentummal történt)

71

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/792/CFSP közös álláspontja (2005. november 14.) az Üzbegisztánnal szembeni korlátozó intézkedésekről | 72 |
| | * | A Tanács 2005/793/KKBP közös álláspontja (2005. november 14.) egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról | 80 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/792/CFSP közös álláspontja (2005. november 14.) az Üzbegisztánnal szembeni korlátozó intézkedésekről

72

*

A Tanács 2005/793/KKBP közös álláspontja (2005. november 14.) egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/1

---

A TANÁCS 1858/2005/EK RENDELETE

(2005. november 8.)

a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követő, a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációját követően beterjesztett javaslatára,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | 1999 augusztusában a Tanács 1796/1999/EK rendeletével (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: a KNK), Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek (a továbbiakban: ADK) behozatalára. Az ezen intézkedésekhez vezető vizsgálatra a továbbiakban mint az eredeti vizsgálatra hivatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

1999 augusztusában a Tanács 1796/1999/EK rendeletével (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: a KNK), Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek (a továbbiakban: ADK) behozatalára. Az ezen intézkedésekhez vezető vizsgálatra a továbbiakban mint az eredeti vizsgálatra hivatkoznak.

| (2) | A fenti behozatalokra alkalmazott intézkedések értékvámból (ad valorem) álltak, kivéve egy dél-afrikai, egy indiai, egy mexikói és egy ukrajnai exportáló gyártót, amelyek kötelezettségvállalásait az 1999/572/EK bizottsági határozat (3) fogadta el. A Bizottság az 1678/2003/EK rendelettel visszavonta a fent említett ukrajnai exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást, a Tanács pedig az 1674/2003/EK rendelettel ismét kivetette a megfelelő dömpingellenes értékvámot (ad valorem) ezen exportőrre. |
| --- | --- |

(2)

A fenti behozatalokra alkalmazott intézkedések értékvámból (ad valorem) álltak, kivéve egy dél-afrikai, egy indiai, egy mexikói és egy ukrajnai exportáló gyártót, amelyek kötelezettségvállalásait az 1999/572/EK bizottsági határozat (3) fogadta el. A Bizottság az 1678/2003/EK rendelettel visszavonta a fent említett ukrajnai exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást, a Tanács pedig az 1674/2003/EK rendelettel ismét kivetette a megfelelő dömpingellenes értékvámot (ad valorem) ezen exportőrre.

| (3) | Ezt követően az alaprendelet 13. cikkének megfelelő vizsgálatok nyomán megállapították, hogy az Ukrajnából, illetve a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó eredeti intézkedéseket Moldován, illetve Marokkón keresztül kijátszották. Következésképpen a Tanács a 760/2004/EK rendelettel (4) az Ukrajnából származó behozatalra kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztette ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Moldovából szállított behozatalára is. Ehhez hasonlóan a KNK-ból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámot (5) – a tényleges marokkói gyártó által készített termékek kivételével – kiterjesztették ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Marokkóból szállított behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

Ezt követően az alaprendelet 13. cikkének megfelelő vizsgálatok nyomán megállapították, hogy az Ukrajnából, illetve a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó eredeti intézkedéseket Moldován, illetve Marokkón keresztül kijátszották. Következésképpen a Tanács a 760/2004/EK rendelettel (4) az Ukrajnából származó behozatalra kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztette ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Moldovából szállított behozatalára is. Ehhez hasonlóan a KNK-ból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámot (5) – a tényleges marokkói gyártó által készített termékek kivételével – kiterjesztették ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Marokkóból szállított behozatalára.

1.2.   A más országra vonatkozó vizsgálat

| (4) | 2004. november 20-án a Bizottság a Hivatalos Lapban kihirdetett közleményével (6) a közösségi gazdasági ágazat panasza nyomán dömpingellenes eljárást indított ugyanezen termék Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozóan; a panasz első látásra elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy e behozatalt dömpingelték, és ezáltal jelentős kárt okoztak a közösségi gazdasági ágazatnak. A vizsgálatot intézkedések bevezetése nélkül a 2005/739/EK bizottsági határozat (7) szüntette meg. |
| --- | --- |

(4)

2004. november 20-án a Bizottság a Hivatalos Lapban kihirdetett közleményével (6) a közösségi gazdasági ágazat panasza nyomán dömpingellenes eljárást indított ugyanezen termék Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozóan; a panasz első látásra elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy e behozatalt dömpingelték, és ezáltal jelentős kárt okoztak a közösségi gazdasági ágazatnak. A vizsgálatot intézkedések bevezetése nélkül a 2005/739/EK bizottsági határozat (7) szüntette meg.

1.3.   Felülvizsgálati kérelem

| (5) | A Dél-Afrikából, Indiából, a KNK-ból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó ADK-ra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét (8) követően – az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében – 2004. május 17-én ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozó kérelem érkezett a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(5)

A Dél-Afrikából, Indiából, a KNK-ból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó ADK-ra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét (8) követően – az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében – 2004. május 17-én ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozó kérelem érkezett a Bizottsághoz.

| (6) | A kérelmet a Közösség teljes ADK-gyártásának nagy részét, jelen esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében az Európai Unió drótkötélipari összekötő bizottsága [Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries] (a továbbiakban: az EWRIS vagy a kérelmező) nyújtotta be. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő károsodás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmet a Közösség teljes ADK-gyártásának nagy részét, jelen esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében az Európai Unió drótkötélipari összekötő bizottsága [Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries] (a továbbiakban: az EWRIS vagy a kérelmező) nyújtotta be. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő károsodás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

| (7) | Mivel a Mexikóból származó behozatal esetében nem volt erre bizonyíték, a kérelmező a Mexikóból származó behozatalra vonatkozóan nem kérelmezte megszűnési felülvizsgálat kezdeményezését. A Mexikóból származó behozatalra alkalmazandó intézkedések következésképpen 2004. augusztus 18-án hatályukat vesztették (9). |
| --- | --- |

(7)

Mivel a Mexikóból származó behozatal esetében nem volt erre bizonyíték, a kérelmező a Mexikóból származó behozatalra vonatkozóan nem kérelmezte megszűnési felülvizsgálat kezdeményezését. A Mexikóból származó behozatalra alkalmazandó intézkedések következésképpen 2004. augusztus 18-án hatályukat vesztették (9).

| (8) | A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően úgy határozott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő felülvizsgálat indításához, felülvizsgálatot indított (10). |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően úgy határozott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő felülvizsgálat indításához, felülvizsgálatot indított (10).

1.4.   Vizsgálat

| (9) | A Bizottság a megszűnés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló országok képviselőit, valamint a közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a megszűnés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló országok képviselőit, valamint a közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (10) | Tekintettel az érintett országok exportáló gyártóihoz nem kapcsolódó közösségi gyártók és importőrök nagy számára, azt találták helyénvalónak, ha – az alaprendelet 17. cikkével összhangban – megvizsgálják, hogy alkalmazzanak-e mintavételt. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, valóban szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a fent felsorolt feleket – az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban – felkérték, hogy a vizsgálat megindításától számított két héten belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információt. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel az érintett országok exportáló gyártóihoz nem kapcsolódó közösségi gyártók és importőrök nagy számára, azt találták helyénvalónak, ha – az alaprendelet 17. cikkével összhangban – megvizsgálják, hogy alkalmazzanak-e mintavételt. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, valóban szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a fent felsorolt feleket – az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban – felkérték, hogy a vizsgálat megindításától számított két héten belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információt.

| (11) | 17 közösségi gyártó megfelelően, a határidő lejárta előtt kitöltötte a mintavételi formanyomtatványt, és hivatalosan beleegyezett a vizsgálat során történő további együttműködésbe. Az előírt mintavételi formanyomtatvány többek között a kárt jelző makromutatók – például a termelőkapacitás, a termelési mennyiség, a készletek, az eladási mennyiségek, továbbá a foglalkoztatás – kidolgozására vonatkozó kérdéseket tartalmazott. |
| --- | --- |

(11)

17 közösségi gyártó megfelelően, a határidő lejárta előtt kitöltötte a mintavételi formanyomtatványt, és hivatalosan beleegyezett a vizsgálat során történő további együttműködésbe. Az előírt mintavételi formanyomtatvány többek között a kárt jelző makromutatók – például a termelőkapacitás, a termelési mennyiség, a készletek, az eladási mennyiségek, továbbá a foglalkoztatás – kidolgozására vonatkozó kérdéseket tartalmazott.

| (12) | A fenti 17 gyártó közül öt, a közösségi gazdasági ágazat szempontjából a termelési mennyiség és az érintett termék Közösségben történő értékesítése tekintetében reprezentatívnak talált vállalatot választottak ki mintának. |
| --- | --- |

(12)

A fenti 17 gyártó közül öt, a közösségi gazdasági ágazat szempontjából a termelési mennyiség és az érintett termék Közösségben történő értékesítése tekintetében reprezentatívnak talált vállalatot választottak ki mintának.

| (13) | Csak egyetlen importőr bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információt és fejezte ki szándékát a Bizottság szolgálataival történő további együttműködésre. Az így előállt helyzetre tekintettel a Bizottság úgy döntött, a nem kapcsolódó importőrök esetében nem mintavételt alkalmaz, hanem a fent említett importőrnek kérdőívet küld. Ezt követően a szóban forgó importőr nem töltötte ki a kérdőívet. Következésképpen úgy ítélték meg, hogy a nem kapcsolódó importőrök részéről nem várható együttműködés. Az importőrök érdekeit képviselő társulás (EWRIA) általános jellegű megjegyzéseket tett, nevezetesen az érintett termék és a hasonló termék meghatározásával kapcsolatban. E megjegyzéseket az alábbi, (19) és (20) preambulumbekezdésben tárgyalják. |
| --- | --- |

(13)

Csak egyetlen importőr bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információt és fejezte ki szándékát a Bizottság szolgálataival történő további együttműködésre. Az így előállt helyzetre tekintettel a Bizottság úgy döntött, a nem kapcsolódó importőrök esetében nem mintavételt alkalmaz, hanem a fent említett importőrnek kérdőívet küld. Ezt követően a szóban forgó importőr nem töltötte ki a kérdőívet. Következésképpen úgy ítélték meg, hogy a nem kapcsolódó importőrök részéről nem várható együttműködés. Az importőrök érdekeit képviselő társulás (EWRIA) általános jellegű megjegyzéseket tett, nevezetesen az érintett termék és a hasonló termék meghatározásával kapcsolatban. E megjegyzéseket az alábbi, (19) és (20) preambulumbekezdésben tárgyalják.

| (14) | Ennélfogva kérdőíveket küldtek az öt, mintavételnek alávetett közösségi gyártónak és minden ismert exportáló gyártónak. Ezenfelül egy törökországi („hasonló ország”) gyártóval is felvették a kapcsolatot és kérdőívet küldtek neki. |
| --- | --- |

(14)

Ennélfogva kérdőíveket küldtek az öt, mintavételnek alávetett közösségi gyártónak és minden ismert exportáló gyártónak. Ezenfelül egy törökországi („hasonló ország”) gyártóval is felvették a kapcsolatot és kérdőívet küldtek neki.

| (15) | A kérdőívekre az öt, mintavételnek alávetett közösségi gyártótól és három, az érintett országokbeli exportáló gyártótól, illetve két kapcsolódó importőrtől és a hasonló ország egy gyártójától érkezett válasz. |
| --- | --- |

(15)

A kérdőívekre az öt, mintavételnek alávetett közösségi gyártótól és három, az érintett országokbeli exportáló gyártótól, illetve két kapcsolódó importőrtől és a hasonló ország egy gyártójától érkezett válasz.

| (16) | Vizsgálatokat végeztek a következő társaságok telephelyein: | Mintavételnek alávetett közösségi gyártók:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Németország), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Vizsgálatokat végeztek a következő társaságok telephelyein:

Mintavételnek alávetett közösségi gyártók:

—

BTS Drahtseile GmbH (Németország),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Spanyolország),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugália), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugália),

| — | Trefileurope, SA (Franciaország). |
| --- | --- |

—

Trefileurope, SA (Franciaország).

| | Gyártó az exportáló országban:






  — | Usha Martin Ltd. (India). |
| --- | --- | --- |

Gyártó az exportáló országban:

—

Usha Martin Ltd. (India).

| | Kapcsolódó közösségi importőrök:






  — | Usha Martin UK (Egyesült Királyság), |
| --- | --- | --- |

Kapcsolódó közösségi importőrök:

—

Usha Martin UK (Egyesült Királyság),

| — | Usha Martin Scandinavia (Dánia). |
| --- | --- |

—

Usha Martin Scandinavia (Dánia).

| | Gyártó a hasonló országban:






  — | Celik Halat (Törökország). |
| --- | --- | --- |

Gyártó a hasonló országban:

—

Celik Halat (Törökország).

| (17) | A dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő károsodás folytatódását és/vagy megismétlődését érintő vizsgálat a 2003. július 1. és a 2004. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A károsodás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megbecsülése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(17)

A dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő károsodás folytatódását és/vagy megismétlődését érintő vizsgálat a 2003. július 1. és a 2004. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A károsodás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megbecsülése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (18) | Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálat esetében, amely a jelenleg hatályban lévő intézkedésekhez vezetett, vagyis a 3 mm-t meghaladó keresztmetszetű acél drótkötelek és -kábelek, beleértve a zárt sodrású köteleket is, viszont kizárva a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket. Ezeket jelenleg az ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 és ex 7312 10 99 KN-kód alá sorolják be. |
| --- | --- |

(18)

Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálat esetében, amely a jelenleg hatályban lévő intézkedésekhez vezetett, vagyis a 3 mm-t meghaladó keresztmetszetű acél drótkötelek és -kábelek, beleértve a zárt sodrású köteleket is, viszont kizárva a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket. Ezeket jelenleg az ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 és ex 7312 10 99 KN-kód alá sorolják be.

2.2.   Hasonló termék

| (19) | Az eredeti vizsgálat megállapításait ez a felülvizsgálat megerősítette a tekintetben, hogy az érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a hazai piacon eladott termékek, illetve a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint a hasonló ország gyártója által előállított és a hasonló ország hazai piacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal rendelkeznek és ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(19)

Az eredeti vizsgálat megállapításait ez a felülvizsgálat megerősítette a tekintetben, hogy az érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a hazai piacon eladott termékek, illetve a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint a hasonló ország gyártója által előállított és a hasonló ország hazai piacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal rendelkeznek és ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

| (20) | Az EWRIA megismételte az eredeti vizsgálatban felvetett érvét, miszerint az érintett termék lényegesen különbözik a Közösségben előállított és ott értékesített termékektől, így azokat nem lehet összehasonlítani. Ezt az érvet az eredeti, az érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes és végleges intézkedéseket bevezető rendeletekben alaposan tárgyalták, és arra a következtetésre jutottak, hogy a Közösségben előállított és az oda importált ADK-termékek hasonlóak. Mivel az EWRIA nem vetett fel egyetlen olyan új elemet sem, amely szerint az eredeti megállapítások alapjául szolgáló tények megváltoztak volna, az eredeti végeleges rendelet következtetéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(20)

Az EWRIA megismételte az eredeti vizsgálatban felvetett érvét, miszerint az érintett termék lényegesen különbözik a Közösségben előállított és ott értékesített termékektől, így azokat nem lehet összehasonlítani. Ezt az érvet az eredeti, az érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes és végleges intézkedéseket bevezető rendeletekben alaposan tárgyalták, és arra a következtetésre jutottak, hogy a Közösségben előállított és az oda importált ADK-termékek hasonlóak. Mivel az EWRIA nem vetett fel egyetlen olyan új elemet sem, amely szerint az eredeti megállapítások alapjául szolgáló tények megváltoztak volna, az eredeti végeleges rendelet következtetéseit megerősítik.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (21) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, vajon történt-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vezet. |
| --- | --- |

(21)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, vajon történt-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vezet.

3.1.   Előzetes megjegyzések

| (22) | Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt a Dél-Afrikából, Indiából, a KNK-ból és Ukrajnából (a továbbiakban: az érintett országok) származó acél drótkötelek behozatalának teljes mennyisége 7 784 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 4,4 %-át jelenti. |
| --- | --- |

(22)

Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt a Dél-Afrikából, Indiából, a KNK-ból és Ukrajnából (a továbbiakban: az érintett országok) származó acél drótkötelek behozatalának teljes mennyisége 7 784 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 4,4 %-át jelenti.

| (23) | Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka 15 hónapra terjedt ki, 1997. január 1-jétől 1998. március 31-ig, és csak a bővítés előtti, Közösségbe irányuló behozatalt fedte le. Ennélfogva az eredeti vizsgálati időszak és a vizsgálati időszak behozatalra vonatkozó számadatai közvetlenül nem hasonlíthatók össze. Az EU 15-öknek az eredeti vizsgálati időszak alatti teljes behozatala az érintett országokból 21 102 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 14,3 %-a. |
| --- | --- |

(23)

Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka 15 hónapra terjedt ki, 1997. január 1-jétől 1998. március 31-ig, és csak a bővítés előtti, Közösségbe irányuló behozatalt fedte le. Ennélfogva az eredeti vizsgálati időszak és a vizsgálati időszak behozatalra vonatkozó számadatai közvetlenül nem hasonlíthatók össze. Az EU 15-öknek az eredeti vizsgálati időszak alatti teljes behozatala az érintett országokból 21 102 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 14,3 %-a.

| (24) | Egy, az Eurostat adatai szerinti exportmennyiség 75 %-át lefedő indiai exportáló gyártó működött együtt. Dél-Afrikában az egyetlen ismert exportáló gyártó információt szolgáltatott a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló exporteladásairól, amely az adott időszakban a Közösségbe irányuló teljes dél-afrikai exporteladást jelentette. A KNK tekintetében egy olyan exportáló gyártó működött együtt, amely az érintett termék KNK-ból származó, a Közösségbe irányuló exporteladásának 75 %-át fedte le. Végül Ukrajnában a két ismert exportáló gyártó egyike sem működött együtt e vizsgálat során. |
| --- | --- |

(24)

Egy, az Eurostat adatai szerinti exportmennyiség 75 %-át lefedő indiai exportáló gyártó működött együtt. Dél-Afrikában az egyetlen ismert exportáló gyártó információt szolgáltatott a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló exporteladásairól, amely az adott időszakban a Közösségbe irányuló teljes dél-afrikai exporteladást jelentette. A KNK tekintetében egy olyan exportáló gyártó működött együtt, amely az érintett termék KNK-ból származó, a Közösségbe irányuló exporteladásának 75 %-át fedte le. Végül Ukrajnában a két ismert exportáló gyártó egyike sem működött együtt e vizsgálat során.

3.2.   A vizsgálati időszak alatti dömpingelt behozatal

| (25) | Az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésével összhangban ugyanazt a módszert alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat során, ha a körülmények nem változtak. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésével összhangban ugyanazt a módszert alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat során, ha a körülmények nem változtak.

3.2.1.   India

| (26) | Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt az Indiából származó ADK-behozatal teljes mennyisége 3 869 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 2,2 %-át jelenti. |
| --- | --- |

(26)

Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt az Indiából származó ADK-behozatal teljes mennyisége 3 869 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 2,2 %-át jelenti.

3.2.1.1.   Rendes érték

| (27) | Mivel a rendes érték meghatározása a tárgy, először is az együttműködő indiai exportáló gyártó esetében megállapították, hogy a hasonló termék hazai összeladása reprezentatív-e, azaz az ilyen eladások teljes volumene elérte-e a Közösségbe irányuló exporteladások összvolumenének legalább 5 %-át. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban megállapították, hogy ez fennáll. |
| --- | --- |

(27)

Mivel a rendes érték meghatározása a tárgy, először is az együttműködő indiai exportáló gyártó esetében megállapították, hogy a hasonló termék hazai összeladása reprezentatív-e, azaz az ilyen eladások teljes volumene elérte-e a Közösségbe irányuló exporteladások összvolumenének legalább 5 %-át. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban megállapították, hogy ez fennáll.

| (28) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó tiltakozott a Bizottság által alkalmazott módszer ellen. Azzal érvelt, hogy a reprezentativitásvizsgálathoz az érintett termék első független közösségi vevőnek, nem pedig a közösségi kapcsolódó importőrnek történő eladási mennyiségét kellett volna figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése azonban azt mondja ki, hogy annak meghatározására, hogy a hasonló termék hazai eladása reprezentatívnak minősül-e, a hazai eladási mennyiséget kell összehasonlítani a figyelembe vett termék Közösségbe exportált eladási mennyiségével, nem szabja meg azonban, hogy az első független vevőnek vagy a kapcsolódó importőrnek történő exporteladást kell-e figyelembe venni. Következésképpen a Bizottság által alkalmazott módszer ésszerű és összhangban van az alaprendelettel. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(28)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó tiltakozott a Bizottság által alkalmazott módszer ellen. Azzal érvelt, hogy a reprezentativitásvizsgálathoz az érintett termék első független közösségi vevőnek, nem pedig a közösségi kapcsolódó importőrnek történő eladási mennyiségét kellett volna figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése azonban azt mondja ki, hogy annak meghatározására, hogy a hasonló termék hazai eladása reprezentatívnak minősül-e, a hazai eladási mennyiséget kell összehasonlítani a figyelembe vett termék Közösségbe exportált eladási mennyiségével, nem szabja meg azonban, hogy az első független vevőnek vagy a kapcsolódó importőrnek történő exporteladást kell-e figyelembe venni. Következésképpen a Bizottság által alkalmazott módszer ésszerű és összhangban van az alaprendelettel. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani.

| (29) | A Bizottság ezt követően azonosította az érintett vállalat által belföldön értékesített azon terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló export során értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság ezt követően azonosította az érintett vállalat által belföldön értékesített azon terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló export során értékesített típusokkal.

| (30) | Az exportáló gyártó által a hazai piacán értékesített és a Közösségbe kivitt egyes ADK-típusokkal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt típusok esetében meghatározták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a hazai eladások kellőképpen reprezentatívak-e. Egy adott vas- vagy acélkötél- és -kábeltípus hazai értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha e típus hazai összértékesítési volumene a vizsgálati időszak során elérte vagy meghaladta a Közösségbe kivitt összehasonlítható vas- vagy acélkötél- és -kábeltípus összértékesítési volumenének 5 %-át. Ez a feltétel a Közösségbe kivitt összes típus 31 %-ának esetében állt fenn. |
| --- | --- |

(30)

Az exportáló gyártó által a hazai piacán értékesített és a Közösségbe kivitt egyes ADK-típusokkal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt típusok esetében meghatározták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a hazai eladások kellőképpen reprezentatívak-e. Egy adott vas- vagy acélkötél- és -kábeltípus hazai értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha e típus hazai összértékesítési volumene a vizsgálati időszak során elérte vagy meghaladta a Közösségbe kivitt összehasonlítható vas- vagy acélkötél- és -kábeltípus összértékesítési volumenének 5 %-át. Ez a feltétel a Közösségbe kivitt összes típus 31 %-ának esetében állt fenn.

| (31) | A szóban forgó terméktípus független vevők számára történő nyereséges értékesítése arányának meghatározásával megvizsgálták továbbá, hogy a hazai piacon reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok hazai értékesítése tekinthető-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítésnek. Azokban az esetekben, amikor az előállítási költségnek megfelelő, vagy annál magasabb nettó eladási árú, vonatkozó terméktípus eladási mennyisége meghaladta az ilyen típus teljes eladási mennyiségének 80 %-át, és amikor ennek a típusnak a súlyozott átlagára megegyezett az előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, és e típus esetében a vizsgálati időszak során történt összes hazai eladás súlyozott átlagárai alapján került kiszámításra, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. Azokban az esetekben, ahol egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-a, vagy annál kevesebb volt, vagy ahol a típus súlyozott átlagára az előállítási költség alatt volt, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult, ami csak e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként került kiszámításra, feltéve hogy ezek az értékesítések a típus teljes értékesítési mennyiségének 10 %-át, vagy annál többet képviseltek. |
| --- | --- |

(31)

A szóban forgó terméktípus független vevők számára történő nyereséges értékesítése arányának meghatározásával megvizsgálták továbbá, hogy a hazai piacon reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok hazai értékesítése tekinthető-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítésnek. Azokban az esetekben, amikor az előállítási költségnek megfelelő, vagy annál magasabb nettó eladási árú, vonatkozó terméktípus eladási mennyisége meghaladta az ilyen típus teljes eladási mennyiségének 80 %-át, és amikor ennek a típusnak a súlyozott átlagára megegyezett az előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, és e típus esetében a vizsgálati időszak során történt összes hazai eladás súlyozott átlagárai alapján került kiszámításra, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. Azokban az esetekben, ahol egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-a, vagy annál kevesebb volt, vagy ahol a típus súlyozott átlagára az előállítási költség alatt volt, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult, ami csak e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként került kiszámításra, feltéve hogy ezek az értékesítések a típus teljes értékesítési mennyiségének 10 %-át, vagy annál többet képviseltek.

| (32) | Azokban az esetekben, amikor bármelyik terméktípus nyereséges eladási mennyisége e típus teljes eladási mennyiségének 10 %-nál kevesebb volt, úgy tekintették, hogy ez a bizonyos típus elégtelen mennyiségekben került értékesítésre ahhoz, hogy a belföldi ár kellő alapot biztosítson a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(32)

Azokban az esetekben, amikor bármelyik terméktípus nyereséges eladási mennyisége e típus teljes eladási mennyiségének 10 %-nál kevesebb volt, úgy tekintették, hogy ez a bizonyos típus elégtelen mennyiségekben került értékesítésre ahhoz, hogy a belföldi ár kellő alapot biztosítson a rendes érték megállapításához.

| (33) | Amennyiben egy exportáló gyártó által értékesített adott terméktípus hazai ára nem használható a rendes érték meghatározásához, mert azt nem a hazai piacon adták el, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében, más módszert kellett alkalmazni. Más ésszerű módszer híján a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazták. |
| --- | --- |

(33)

Amennyiben egy exportáló gyártó által értékesített adott terméktípus hazai ára nem használható a rendes érték meghatározásához, mert azt nem a hazai piacon adták el, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében, más módszert kellett alkalmazni. Más ésszerű módszer híján a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazták.

| (34) | Minden olyan esetben, amikor számtanilag képzett rendes értéket használtak, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban az eladási, általános és adminisztratív (SGA-) költségek ésszerű százalékának, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az exportált típusok előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. E tekintetben, és az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összege a hasonló termék hazai piacon történő előállításának, illetve – a rendes kereskedelmi forgalomban történő – értékesítésének tényleges adatain alapultak. |
| --- | --- |

(34)

Minden olyan esetben, amikor számtanilag képzett rendes értéket használtak, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban az eladási, általános és adminisztratív (SGA-) költségek ésszerű százalékának, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az exportált típusok előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. E tekintetben, és az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összege a hasonló termék hazai piacon történő előállításának, illetve – a rendes kereskedelmi forgalomban történő – értékesítésének tényleges adatain alapultak.

| (35) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a hazai haszonkulcsnak az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban történő kiszámításánál a Bizottság tévesen a vizsgálat körén kívül eső termékek, vagyis a zárt sodrású drótkötelek hazai eladását is figyelembe vette. Azonban, mint a (18) preambulumbekezdésben szerepel, a zárt sodrású drótkötelek kifejezetten beletartoznak az érintett termék definíciójába, nemcsak e vizsgálat, de az eredeti vizsgálat esetében is. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(35)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a hazai haszonkulcsnak az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban történő kiszámításánál a Bizottság tévesen a vizsgálat körén kívül eső termékek, vagyis a zárt sodrású drótkötelek hazai eladását is figyelembe vette. Azonban, mint a (18) preambulumbekezdésben szerepel, a zárt sodrású drótkötelek kifejezetten beletartoznak az érintett termék definíciójába, nemcsak e vizsgálat, de az eredeti vizsgálat esetében is. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani.

| (36) | Az indiai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetének kiszámításához használt rendes érték nem jeleníti meg megfelelően a hazai árakat és költségeket, mivel azt nem egy reprezentatív időszak alatt állapították meg, azaz a vizsgálati időszak 12 hónapja helyett csak 4 hónapja alapján. Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban egy megszűnési felülvizsgálat keretében megvizsgálták, hogy az intézkedések megszűnése várhatóan a dömping és a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. A kapott eredménynek megfelelően a végleges dömpingellenes vámokat vagy megerősítették, vagy hatályon kívül helyezték, miközben az egyéni vámtételeket nem lehetett módosítani. Mivel ennek következtében a pontos dömpingkülönbözet kiszámítása a megszűnési felülvizsgálat keretében nem szükséges, a dömping folytatódásának vizsgálata a vizsgálati időszak alatti reprezentatív adatokra támaszkodik. Ebben az eljárásban minden negyedév utolsó hónapjáról kértek adatokat, az exportáló gyártókat pedig felkérték, hogy tegyenek észrevételeket reprezentativitásukkal kapcsolatban. Az exportáló gyártó nem élt ellenvetéssel e megközelítés ellen a megadott határidőn belül, hanem csak a helyszíni ellenőrző látogatást követően, vagyis akkor, amikor a különböző adatsorokat már nem lehetett volna ellenőrizni. Az exportáló gyártó ezenfelül ebben a konkrét esetben nem fűzött sem magyarázatot, sem bizonyítékot ahhoz, hogy miért ne lettek volna a kiválasztott időszakok reprezentatívak. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(36)

Az indiai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetének kiszámításához használt rendes érték nem jeleníti meg megfelelően a hazai árakat és költségeket, mivel azt nem egy reprezentatív időszak alatt állapították meg, azaz a vizsgálati időszak 12 hónapja helyett csak 4 hónapja alapján. Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban egy megszűnési felülvizsgálat keretében megvizsgálták, hogy az intézkedések megszűnése várhatóan a dömping és a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. A kapott eredménynek megfelelően a végleges dömpingellenes vámokat vagy megerősítették, vagy hatályon kívül helyezték, miközben az egyéni vámtételeket nem lehetett módosítani. Mivel ennek következtében a pontos dömpingkülönbözet kiszámítása a megszűnési felülvizsgálat keretében nem szükséges, a dömping folytatódásának vizsgálata a vizsgálati időszak alatti reprezentatív adatokra támaszkodik. Ebben az eljárásban minden negyedév utolsó hónapjáról kértek adatokat, az exportáló gyártókat pedig felkérték, hogy tegyenek észrevételeket reprezentativitásukkal kapcsolatban. Az exportáló gyártó nem élt ellenvetéssel e megközelítés ellen a megadott határidőn belül, hanem csak a helyszíni ellenőrző látogatást követően, vagyis akkor, amikor a különböző adatsorokat már nem lehetett volna ellenőrizni. Az exportáló gyártó ezenfelül ebben a konkrét esetben nem fűzött sem magyarázatot, sem bizonyítékot ahhoz, hogy miért ne lettek volna a kiválasztott időszakok reprezentatívak. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani.

3.2.1.2.   Exportár

| (37) | Mivel a figyelembe vett termék Közösségbe irányuló összes exporteladása közösségi kapcsolódó vállalatok részére történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban annak az árnak az alapján képezték, amelyen a behozott termék elsőként viszonteladásra kerül egy független vevő részére. A közösségi határparitáson számított megbízható exportár megállapítása érdekében kiigazításokat tettek a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségekkel, illetve az abból származó nyereséggel kapcsolatban. E tekintetben a kapcsolódó importőr SGA-költségeit levonták a közösségi viszonteladói árból. Mivel a haszonkulcs érintett, a nem kapcsolódó importőrök pedig nem működtek együtt, úgy ítélték meg, hogy más, megbízhatóbb információ híján az eredeti vizsgálatban használt 5 %-os haszonkulcsot fogják alkalmazni. Nem állt rendelkezésre olyan információ, amely alapján ez a haszonkulcs ne tűnt volna megbízhatónak. |
| --- | --- |

(37)

Mivel a figyelembe vett termék Közösségbe irányuló összes exporteladása közösségi kapcsolódó vállalatok részére történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban annak az árnak az alapján képezték, amelyen a behozott termék elsőként viszonteladásra kerül egy független vevő részére. A közösségi határparitáson számított megbízható exportár megállapítása érdekében kiigazításokat tettek a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségekkel, illetve az abból származó nyereséggel kapcsolatban. E tekintetben a kapcsolódó importőr SGA-költségeit levonták a közösségi viszonteladói árból. Mivel a haszonkulcs érintett, a nem kapcsolódó importőrök pedig nem működtek együtt, úgy ítélték meg, hogy más, megbízhatóbb információ híján az eredeti vizsgálatban használt 5 %-os haszonkulcsot fogják alkalmazni. Nem állt rendelkezésre olyan információ, amely alapján ez a haszonkulcs ne tűnt volna megbízhatónak.

3.2.1.3.   Összehasonlítás

| (38) | A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő, terméktípusonkénti árak közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében a kérelmezett és igazolt, ár-összehasonlításokat érintő különbségeket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban a szállítási, biztosítási, bank- és hitelköltségeket igazították ki. |
| --- | --- |

(38)

A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő, terméktípusonkénti árak közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében a kérelmezett és igazolt, ár-összehasonlításokat érintő különbségeket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban a szállítási, biztosítási, bank- és hitelköltségeket igazították ki.

3.2.1.4.   Dömpingkülönbözet

| (39) | A dömpingkülönbözet kiszámításához a súlyozott átlagos rendes értéket hasonlították össze a Közösségbe irányuló kivitel terméktípusonkénti, súlyozott átlaggal számított exportárával. Ez az összehasonlítás jelentős, 10 %-ot meghaladó dömping tényéről tanúskodott az érintett exportáló gyártó esetében. Ez összehasonlítható az eredeti vizsgálat során feltárt 39,8 %-os dömpingkülönbözettel. A nem együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingszintet a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megjelölt, rendes értékre és az exportárra vonatkozó adatok alapján értékelték. Ez szintén több mint 20 %-os dömpingkülönbözetet mutatott. |
| --- | --- |

(39)

A dömpingkülönbözet kiszámításához a súlyozott átlagos rendes értéket hasonlították össze a Közösségbe irányuló kivitel terméktípusonkénti, súlyozott átlaggal számított exportárával. Ez az összehasonlítás jelentős, 10 %-ot meghaladó dömping tényéről tanúskodott az érintett exportáló gyártó esetében. Ez összehasonlítható az eredeti vizsgálat során feltárt 39,8 %-os dömpingkülönbözettel. A nem együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingszintet a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megjelölt, rendes értékre és az exportárra vonatkozó adatok alapján értékelték. Ez szintén több mint 20 %-os dömpingkülönbözetet mutatott.

3.2.2.   A Kínai Népköztársaság

| (40) | Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt a KNK-ból származó ADK-behozatal teljes mennyisége 1 942 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 1,1 %-át jelenti. A (24) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a teljes kínai behozatal 75 %-át adta. |
| --- | --- |

(40)

Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt a KNK-ból származó ADK-behozatal teljes mennyisége 1 942 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 1,1 %-át jelenti. A (24) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a teljes kínai behozatal 75 %-át adta.

| (41) | Az eredeti vizsgálatban négy kínai exportáló gyártó működött együtt, azonban egyikük számára sem biztosítottak piacgazdasági státust vagy egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(41)

Az eredeti vizsgálatban négy kínai exportáló gyártó működött együtt, azonban egyikük számára sem biztosítottak piacgazdasági státust vagy egyéni elbánást.

3.2.2.1.   Hasonló ország

| (42) | Mivel a KNK egy átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy megfelelő piacgazdaságú harmadik országból kapott információ alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(42)

Mivel a KNK egy átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy megfelelő piacgazdaságú harmadik országból kapott információ alapján kell megállapítani.

| (43) | Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához Lengyelországot alkalmazták hasonló országként. Mivel Lengyelország 2004. május 1. óta az Európai Unió tagállama, a továbbiakban nem alkalmazható hasonló országként dömpingellenes vizsgálatok során. E vizsgálathoz a kérelmező az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: az USA) javasolta hasonló országnak. |
| --- | --- |

(43)

Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához Lengyelországot alkalmazták hasonló országként. Mivel Lengyelország 2004. május 1. óta az Európai Unió tagállama, a továbbiakban nem alkalmazható hasonló országként dömpingellenes vizsgálatok során. E vizsgálathoz a kérelmező az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: az USA) javasolta hasonló országnak.

| (44) | Egy importőrszervezet tiltakozott az USA kiválasztása ellen, és Dél-Koreát javasolta megfelelő hasonló országnak. Azonban sem az amerikai, sem a dél-koreai gyártók nem akartak együttműködni ebben a megszűnési felülvizsgálatban. |
| --- | --- |

(44)

Egy importőrszervezet tiltakozott az USA kiválasztása ellen, és Dél-Koreát javasolta megfelelő hasonló országnak. Azonban sem az amerikai, sem a dél-koreai gyártók nem akartak együttműködni ebben a megszűnési felülvizsgálatban.

| (45) | A Bizottság szolgálatai tehát megvizsgálták más országok – így Norvégia, Thaiföld, India és Törökország – hasonló országként való alkalmazásának lehetőségét. Norvégiában és Thaiföldön ugyanúgy egyetlen gyártó sem volt kész az együttműködésre. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság szolgálatai tehát megvizsgálták más országok – így Norvégia, Thaiföld, India és Törökország – hasonló országként való alkalmazásának lehetőségét. Norvégiában és Thaiföldön ugyanúgy egyetlen gyártó sem volt kész az együttműködésre.

| (46) | Csak egy törökországi ADK-gyártó működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével és azzal, hogy beleegyezett egy helyszíni ellenőrző vizsgálat elvégzésébe. A vizsgálat kimutatta, hogy Törökország ADK-piaca versenyző, két, a piac 83 %-át ellátó hazai gyártóval és a más harmadik országokból származó behozatalok jelentette versennyel. A behozatali vámok Törökországban alacsonyak, és az ADK-behozatalra nem vonatkozik más korlátozás. Az érintett termék törökországi termelési mennyisége több mint ötszöröse volt az érintett termék Kínából származó, a Közösségbe irányuló exportmennyiségének. Ezért a török piacot kellően reprezentatívnak ítélték a rendes értéknek a Kínai Népköztársaság tekintetében történő meghatározása céljából. Végül, mint a (19) preambulumbekezdésben áll, a török hazai piacon előállított és eladott termék hasonló volt a kínai exportáló gyártó által a Közösségbe exportált termékhez. |
| --- | --- |

(46)

Csak egy törökországi ADK-gyártó működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével és azzal, hogy beleegyezett egy helyszíni ellenőrző vizsgálat elvégzésébe. A vizsgálat kimutatta, hogy Törökország ADK-piaca versenyző, két, a piac 83 %-át ellátó hazai gyártóval és a más harmadik országokból származó behozatalok jelentette versennyel. A behozatali vámok Törökországban alacsonyak, és az ADK-behozatalra nem vonatkozik más korlátozás. Az érintett termék törökországi termelési mennyisége több mint ötszöröse volt az érintett termék Kínából származó, a Közösségbe irányuló exportmennyiségének. Ezért a török piacot kellően reprezentatívnak ítélték a rendes értéknek a Kínai Népköztársaság tekintetében történő meghatározása céljából. Végül, mint a (19) preambulumbekezdésben áll, a török hazai piacon előállított és eladott termék hasonló volt a kínai exportáló gyártó által a Közösségbe exportált termékhez.

| (47) | A közzétételt követően az egyik importőrszervezet tiltakozott Törökország, mint hasonló ország kiválasztása ellen. E panasz azonban nem volt megalapozott, ennélfogva el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(47)

A közzétételt követően az egyik importőrszervezet tiltakozott Törökország, mint hasonló ország kiválasztása ellen. E panasz azonban nem volt megalapozott, ennélfogva el kellett utasítani.

| (48) | Következésképpen megállapították, hogy Törökország – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjával összhangban – a rendes érték megállapításának céljára megfelelő hasonló ország. |
| --- | --- |

(48)

Következésképpen megállapították, hogy Törökország – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjával összhangban – a rendes érték megállapításának céljára megfelelő hasonló ország.

3.2.2.2.   Rendes érték

| (49) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket a hasonló ország együttműködő gyártójától kapott, ellenőrzött információ alapján állapították meg, vagyis a Törökország hazai piacán a nem kapcsolódó vevők által fizetett vagy fizetendő ár alapján, amennyiben ezek az eladások a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket a hasonló ország együttműködő gyártójától kapott, ellenőrzött információ alapján állapították meg, vagyis a Törökország hazai piacán a nem kapcsolódó vevők által fizetett vagy fizetendő ár alapján, amennyiben ezek az eladások a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek.

| (50) | Következésképpen a rendes értéket a törökországi együttműködő gyártó által a nem kapcsolódó vevők felé felszámított hazai eladási árak súlyozott átlagában állapítottak meg. |
| --- | --- |

(50)

Következésképpen a rendes értéket a törökországi együttműködő gyártó által a nem kapcsolódó vevők felé felszámított hazai eladási árak súlyozott átlagában állapítottak meg.

3.2.2.3.   Exportár

| (51) | Mivel az együttműködő exportőr exporteladása az érintett termék a KNK-ból származó és az Európai Közösségbe irányuló behozatalának 75 %-át tette ki, az exportár meghatározása a kínai együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információn alapult. Mivel az érintett terméket a Közösségbe minden esetben közvetlenül független közösségi vevőknek történő értékesítések révén vitték ki, az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban – a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(51)

Mivel az együttműködő exportőr exporteladása az érintett termék a KNK-ból származó és az Európai Közösségbe irányuló behozatalának 75 %-át tette ki, az exportár meghatározása a kínai együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információn alapult. Mivel az érintett terméket a Közösségbe minden esetben közvetlenül független közösségi vevőknek történő értékesítések révén vitték ki, az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban – a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

3.2.2.4.   Összehasonlítás

| (52) | A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő, terméktípusonkénti árak közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében a kérelmezett és igazolt, ár-összehasonlításokat érintő különbségeket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a szállítási, biztosítási, bank- és hitelköltségeket igazították ki. |
| --- | --- |

(52)

A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő, terméktípusonkénti árak közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében a kérelmezett és igazolt, ár-összehasonlításokat érintő különbségeket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a szállítási, biztosítási, bank- és hitelköltségeket igazították ki.

| (53) | Néhány, a törökországi hazai piacon értékesített terméktípus esetében kiigazításokat kellett tenni annak érdekében, hogy azok összehasonlíthatóak legyenek a kínai exportált terméktípusokkal. Kiigazításokat tettek annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjával összhangban figyelembe vegyék a fizikai jellemzőkből, például az átmérőből, a szakítószilárdságból és a magból adódó eltéréseket. A kiigazításokat a szóban forgó típusoknak a törökországi piacon meglévő árkülönbségére alapozták. |
| --- | --- |

(53)

Néhány, a törökországi hazai piacon értékesített terméktípus esetében kiigazításokat kellett tenni annak érdekében, hogy azok összehasonlíthatóak legyenek a kínai exportált terméktípusokkal. Kiigazításokat tettek annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjával összhangban figyelembe vegyék a fizikai jellemzőkből, például az átmérőből, a szakítószilárdságból és a magból adódó eltéréseket. A kiigazításokat a szóban forgó típusoknak a törökországi piacon meglévő árkülönbségére alapozták.

3.2.2.5.   Dömpingkülönbözet

| (54) | A dömpingkülönbözet kiszámításához a súlyozott átlagos rendes értéket hasonlították össze a Közösségbe irányuló kivitel terméktípusonkénti, súlyozott átlaggal számított exportárával. Ez az összehasonlítás az érintett termék behozatala tekintetében jelentős, több mint 65 %-os dömping tényéről tanúskodott az együttműködő exportőr esetében. Ez összehasonlítható az eredeti vizsgálat során feltárt 60,4 %-os dömpingkülönbözettel. |
| --- | --- |

(54)

A dömpingkülönbözet kiszámításához a súlyozott átlagos rendes értéket hasonlították össze a Közösségbe irányuló kivitel terméktípusonkénti, súlyozott átlaggal számított exportárával. Ez az összehasonlítás az érintett termék behozatala tekintetében jelentős, több mint 65 %-os dömping tényéről tanúskodott az együttműködő exportőr esetében. Ez összehasonlítható az eredeti vizsgálat során feltárt 60,4 %-os dömpingkülönbözettel.

3.2.3.   Dél-Afrika

| (55) | Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt a Dél-Afrikából származó ADK-behozatal teljes mennyisége 278 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 0,1 %-át, vagyis de minimis értéket jelent. Az egyetlen ismert exportáló gyártó fedte le e behozatal 100 %-át. |
| --- | --- |

(55)

Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt a Dél-Afrikából származó ADK-behozatal teljes mennyisége 278 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 0,1 %-át, vagyis de minimis értéket jelent. Az egyetlen ismert exportáló gyártó fedte le e behozatal 100 %-át.

| (56) | A dél-afrikai exportáló gyártó lentebb, az (57) preambulumbekezdésben leírt, csak részleges együttműködésének következményeképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekhez kellett folyamodni. |
| --- | --- |

(56)

A dél-afrikai exportáló gyártó lentebb, az (57) preambulumbekezdésben leírt, csak részleges együttműködésének következményeképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekhez kellett folyamodni.

| (57) | Az egyetlen ismert exportáló gyártó csak a Közösségbe irányuló exporteladásáról bocsátott rendelkezésre információt, ám a hasonló termék hazai piaci költségeiről és árairól nem. Ennélfogva a vizsgálati időszakra nem lehetett rendes értéket megállapítani. Az exportáló gyártó elismerte, hogy a vizsgálati időszak alatt továbbra is folytatódott a dömping. Ennek alapján és más megbízhatóbb információ hiányában arra a következtetésre jutottak, hogy a vizsgálati időszak alatt jelentős mértékben folytatódott a dömping. |
| --- | --- |

(57)

Az egyetlen ismert exportáló gyártó csak a Közösségbe irányuló exporteladásáról bocsátott rendelkezésre információt, ám a hasonló termék hazai piaci költségeiről és árairól nem. Ennélfogva a vizsgálati időszakra nem lehetett rendes értéket megállapítani. Az exportáló gyártó elismerte, hogy a vizsgálati időszak alatt továbbra is folytatódott a dömping. Ennek alapján és más megbízhatóbb információ hiányában arra a következtetésre jutottak, hogy a vizsgálati időszak alatt jelentős mértékben folytatódott a dömping.

3.2.4.   Ukrajna

| (58) | Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt az Ukrajnából származó ADK-behozatal teljes mennyisége 1 695 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 1 %-át, vagyis de minimis piaci részesedést jelent. |
| --- | --- |

(58)

Az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak alatt az Ukrajnából származó ADK-behozatal teljes mennyisége 1 695 tonnát tett ki, ami a Közösség piaci részesedésének 1 %-át, vagyis de minimis piaci részesedést jelent.

| (59) | Az Ukrajna részéről történő együttműködés teljes hiányában – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényekhez kellett folyamodni. Ennek alapján a hasonló ország esetében megállapított rendes értéket a kérelmező felülvizsgálatra irányuló kérelmében szereplő exportárral hasonlították össze. Ennek eredményeképpen több mint 65 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg a vizsgálati időszak idejére. |
| --- | --- |

(59)

Az Ukrajna részéről történő együttműködés teljes hiányában – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényekhez kellett folyamodni. Ennek alapján a hasonló ország esetében megállapított rendes értéket a kérelmező felülvizsgálatra irányuló kérelmében szereplő exportárral hasonlították össze. Ennek eredményeképpen több mint 65 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg a vizsgálati időszak idejére.

3.3.   Az import alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

3.3.1.   Előzetes megjegyzések

| (60) | A panaszban megnevezett nyolc indiai exportáló gyártó közül egy működött együtt a vizsgálatban. A panaszban megnevezett két dél-afrikai exportáló gyártó közül egy működött együtt, részlegesen. Más dél-afrikai gyártó nem ismert. Ukrajnában a két ismert exportáló gyártó közül egyik sem működött együtt, és a fentiekhez hasonlóan más ukrajnai gyártó nem ismert. A kilenc ismert kínai exportáló gyártó közül csak egy működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(60)

A panaszban megnevezett nyolc indiai exportáló gyártó közül egy működött együtt a vizsgálatban. A panaszban megnevezett két dél-afrikai exportáló gyártó közül egy működött együtt, részlegesen. Más dél-afrikai gyártó nem ismert. Ukrajnában a két ismert exportáló gyártó közül egyik sem működött együtt, és a fentiekhez hasonlóan más ukrajnai gyártó nem ismert. A kilenc ismert kínai exportáló gyártó közül csak egy működött együtt a vizsgálatban.

3.3.2.   India

3.3.2.1.   Előzetes megjegyzések

| (61) | A nyolc ismert indiai gyártó közül hét nem működött együtt e megszűnési felülvizsgálatban. Megjegyezték, hogy az eredeti vizsgálatban e gyártók közül hat csak a hazai piacon, vagy más harmadik országbeli piacokon adott el ADK-t, ennélfogva nem képezték tárgyát az eredeti vizsgálatnak. Ezenfelül a jelenlegi vizsgálatban történő együttműködésük hiányának következtében nem állt rendelkezésre olyan információ, mint termelőkapacitásuk és mennyiségük, a készletek és a Közösségen kívüli piacokra irányuló eladások. A vizsgálat tehát, amely arra irányult, vajon várhatóan folytatódik-e a dömping, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a rendelkezésre álló információra, azaz az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információra alapult. A nem az együttműködő exportőrtől származó, importárakra vonatkozó információkat – az Eurostat adatai alapján – szintén megvizsgálták. Annak érdekében, hogy megállapítsák, vajon a dömping várhatóan folytatódik-e, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az együttműködő exportáló gyártó más exportpiacokra irányuló árazási magatartását, a Közösségbe irányuló exportárait, termelőkapacitását és készleteit vizsgálták meg. Felmérték továbbá az intézkedések hatályon kívül helyezésének más behozatalokra gyakorolt hatását is. |
| --- | --- |

(61)

A nyolc ismert indiai gyártó közül hét nem működött együtt e megszűnési felülvizsgálatban. Megjegyezték, hogy az eredeti vizsgálatban e gyártók közül hat csak a hazai piacon, vagy más harmadik országbeli piacokon adott el ADK-t, ennélfogva nem képezték tárgyát az eredeti vizsgálatnak. Ezenfelül a jelenlegi vizsgálatban történő együttműködésük hiányának következtében nem állt rendelkezésre olyan információ, mint termelőkapacitásuk és mennyiségük, a készletek és a Közösségen kívüli piacokra irányuló eladások. A vizsgálat tehát, amely arra irányult, vajon várhatóan folytatódik-e a dömping, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a rendelkezésre álló információra, azaz az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információra alapult. A nem az együttműködő exportőrtől származó, importárakra vonatkozó információkat – az Eurostat adatai alapján – szintén megvizsgálták. Annak érdekében, hogy megállapítsák, vajon a dömping várhatóan folytatódik-e, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az együttműködő exportáló gyártó más exportpiacokra irányuló árazási magatartását, a Közösségbe irányuló exportárait, termelőkapacitását és készleteit vizsgálták meg. Felmérték továbbá az intézkedések hatályon kívül helyezésének más behozatalokra gyakorolt hatását is.

3.3.2.2.   A harmadik országokra, illetve a Közösségre vonatkozó exportárak közötti kapcsolat

| (62) | Megállapították, hogy a nem EU-tagállamokba irányuló eladások átlagos exportára jelentősen alatta maradt a Közösségbe irányuló eladások átlagos exportárának, csakúgy, mint a hazai piaci áraknak, ami azt jelezte, hogy a nem EU-tagállamokba irányuló kivitel nagy valószínűséggel még nagyobb mértékben dömpingelt, mint a Közösség irányába történő exporteladások. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a vizsgálati időszak alatt a kötelező minimum árajánlat volt érvényben, ami az érintett exportáló gyártót arra kötelezte, hogy a Közösségbe irányuló kivitel esetében bizonyos árszintet tartson tiszteletben. Néhány árat valamivel magasabbnak találtak, mint a kötelező árajánlat szintjét, de az értékesítések nagy része a kötelező árajánlat árszintjén valósult meg. Az exportőr jelentős mértékű eladást – a teljes exporteladás 86 %-át – valósította meg nem-EU-tagállamokba. Ezért az a döntés született, hogy a más harmadik országokba irányuló exportárszint mutatója lehet a Közösségbe irányuló exporteladások valószínűsíthető árszintjének az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ennek alapján, és a harmadik országok piacaira irányuló alacsony árszint miatt azt a következtetést vonták le, hogy az együttműködő exportőr valószínűleg csökkentené a Közösségbe irányuló exporteladások árait, ami következésképpen a dömpingszintet is növelné. |
| --- | --- |

(62)

Megállapították, hogy a nem EU-tagállamokba irányuló eladások átlagos exportára jelentősen alatta maradt a Közösségbe irányuló eladások átlagos exportárának, csakúgy, mint a hazai piaci áraknak, ami azt jelezte, hogy a nem EU-tagállamokba irányuló kivitel nagy valószínűséggel még nagyobb mértékben dömpingelt, mint a Közösség irányába történő exporteladások. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a vizsgálati időszak alatt a kötelező minimum árajánlat volt érvényben, ami az érintett exportáló gyártót arra kötelezte, hogy a Közösségbe irányuló kivitel esetében bizonyos árszintet tartson tiszteletben. Néhány árat valamivel magasabbnak találtak, mint a kötelező árajánlat szintjét, de az értékesítések nagy része a kötelező árajánlat árszintjén valósult meg. Az exportőr jelentős mértékű eladást – a teljes exporteladás 86 %-át – valósította meg nem-EU-tagállamokba. Ezért az a döntés született, hogy a más harmadik országokba irányuló exportárszint mutatója lehet a Közösségbe irányuló exporteladások valószínűsíthető árszintjének az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ennek alapján, és a harmadik országok piacaira irányuló alacsony árszint miatt azt a következtetést vonták le, hogy az együttműködő exportőr valószínűleg csökkentené a Közösségbe irányuló exporteladások árait, ami következésképpen a dömpingszintet is növelné.

| (63) | Megjegyzendő, hogy a vizsgálati időszak alatt megállapított dömpingkülönbözet jelentős mértékű volt. Ennek alapján feltételezni kellett, hogy még ha a Közösségbe irányuló árszint azonos maradna, vagy emelkedne is, igen valószínű, hogy a dömping az érvényben lévő intézkedések hatályon kívül helyezésével akkor is folytatódna. A vállalat a Közösség felé irányuló múltbeli exportmagatartását (az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy a vállalat nagy mennyiségben vitt ki az EU-ba dömpingszinten) és a más harmadik országok piacaira irányuló exporttal kapcsolatos árstratégiáját tekintve valószínűbb, hogy bármilyen, a Közösségbe irányuló további kivitelt alacsonyabb, következésképpen dömpingelt árszinten valósítana meg. |
| --- | --- |

(63)

Megjegyzendő, hogy a vizsgálati időszak alatt megállapított dömpingkülönbözet jelentős mértékű volt. Ennek alapján feltételezni kellett, hogy még ha a Közösségbe irányuló árszint azonos maradna, vagy emelkedne is, igen valószínű, hogy a dömping az érvényben lévő intézkedések hatályon kívül helyezésével akkor is folytatódna. A vállalat a Közösség felé irányuló múltbeli exportmagatartását (az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy a vállalat nagy mennyiségben vitt ki az EU-ba dömpingszinten) és a más harmadik országok piacaira irányuló exporttal kapcsolatos árstratégiáját tekintve valószínűbb, hogy bármilyen, a Közösségbe irányuló további kivitelt alacsonyabb, következésképpen dömpingelt árszinten valósítana meg.

3.3.2.3.   A harmadik országokba irányuló exportárak, illetve a közösségi árszint közötti kapcsolat

| (64) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy a harmadik országokra vonatkozó exportárakat átlagosan a közösségi gazdasági ágazat közösségbeli eladási árainál alacsonyabbnak találták, ami azt jelenti, hogy az érintett termék közösségi piaci uralkodó árszintje a közösségi piacot az indiai exportőrök számára igen vonzó piaccá teszi. Ennek alapján az a döntés született, hogy valóban gazdasági ösztönzésre van szükség annak érdekében, hogy a nem EU-tagállamokból származó kivitelt az érvényben lévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nyereségesebb közösségi piacra irányítsák. |
| --- | --- |

(64)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy a harmadik országokra vonatkozó exportárakat átlagosan a közösségi gazdasági ágazat közösségbeli eladási árainál alacsonyabbnak találták, ami azt jelenti, hogy az érintett termék közösségi piaci uralkodó árszintje a közösségi piacot az indiai exportőrök számára igen vonzó piaccá teszi. Ennek alapján az a döntés született, hogy valóban gazdasági ösztönzésre van szükség annak érdekében, hogy a nem EU-tagállamokból származó kivitelt az érvényben lévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nyereségesebb közösségi piacra irányítsák.

3.3.2.4.   A nem együttműködő exportőrök árai

| (65) | Az érintett termék – az együttműködő exportőr árait leszámítva – összes behozatalának Eurostat szerinti árai jelentősen az együttműködő exportőr árai alatt maradnak. Más információ hiányában, az együttműködő exportőr rendes értékére alapozva ezek a behozatalok igen magas szinten lennének dömpingeltek. Indokolatlan volna azt gondolni, hogy intézkedések hiányában e behozatal nem hasonló, dömpingelt árakon, hanem nagyobb mennyiségben menne végbe. |
| --- | --- |

(65)

Az érintett termék – az együttműködő exportőr árait leszámítva – összes behozatalának Eurostat szerinti árai jelentősen az együttműködő exportőr árai alatt maradnak. Más információ hiányában, az együttműködő exportőr rendes értékére alapozva ezek a behozatalok igen magas szinten lennének dömpingeltek. Indokolatlan volna azt gondolni, hogy intézkedések hiányában e behozatal nem hasonló, dömpingelt árakon, hanem nagyobb mennyiségben menne végbe.

3.3.2.5.   Kihasználatlan kapacitás és készletek

| (66) | Az együttműködő indiai gyártó az elmúlt években egyre növekvő kapacitáskihasználtság ellenére továbbra is számottevő, a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló exportmennyiség mintegy ötszörösét kitevő kihasználatlan kapacitással rendelkezik. Ezenfelül a készletek, bár mennyiség tekintetében csökkennek, továbbra is számottevőek és a vizsgálati időszak végén a Közösségbe irányuló exportmennyiség nagyobb részét jelentették. Ennélfogva megvan az EK-ba irányuló exportmennyiség számottevő növelésének képessége, különösen, mivel semmi nem jelzi, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piacok fel tudnák venni bármilyen többlettermelés eredményét. E tekintetben meg kell jegyezni: nagyon kevéssé valószínű, hogy az indiai hazai piac a nyolc, egymással versenyző gyártó jelenlétének köszönhetően képes volna felvenni ezen exportáló gyártó összes kihasználatlan kapacitását. A felülvizsgálati kérelemnek megfelelően az összes indiai gyártó kihasználatlan kapacitását valójában 35 000 tonnára becsülték, ami a közösségi felhasználás mintegy 20 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(66)

Az együttműködő indiai gyártó az elmúlt években egyre növekvő kapacitáskihasználtság ellenére továbbra is számottevő, a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló exportmennyiség mintegy ötszörösét kitevő kihasználatlan kapacitással rendelkezik. Ezenfelül a készletek, bár mennyiség tekintetében csökkennek, továbbra is számottevőek és a vizsgálati időszak végén a Közösségbe irányuló exportmennyiség nagyobb részét jelentették. Ennélfogva megvan az EK-ba irányuló exportmennyiség számottevő növelésének képessége, különösen, mivel semmi nem jelzi, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piacok fel tudnák venni bármilyen többlettermelés eredményét. E tekintetben meg kell jegyezni: nagyon kevéssé valószínű, hogy az indiai hazai piac a nyolc, egymással versenyző gyártó jelenlétének köszönhetően képes volna felvenni ezen exportáló gyártó összes kihasználatlan kapacitását. A felülvizsgálati kérelemnek megfelelően az összes indiai gyártó kihasználatlan kapacitását valójában 35 000 tonnára becsülték, ami a közösségi felhasználás mintegy 20 %-át teszi ki.

3.3.3.   A KNK

3.3.3.1.   Előzetes megjegyzések

| (67) | Mint a (41) preambulumbekezdésben szerepel, az eredeti vizsgálat során egyetlen kínai vállalatnak sem adták meg a piacgazdasági státust vagy az egyéni elbánást, azaz minden vállalat a 60,4 %-os, egységes országos dömpingellenes vám alá esik. A KNK-ból származó importmennyiségek számottevően csökkentek, vagyis az eredeti vizsgálat (EU 15-ök) vizsgálati időszaka alatti 11 484 tonnáról a vizsgálati időszak alatti periódusra (EU 25-ök) 1 942 tonnára estek. A KNK jelenlegi piaci részesedése kevéssel van a de minimis szint felett, azaz 1,1 %-os. Meg kell jegyezni azonban, hogy 2001 óta a kínai behozatal növekvő tendenciát mutat. Az egyetlen kínai exportáló gyártótól származó, a Közösségbe irányuló kivitel a teljes kínai kivitel 75 %-át tette ki, azaz 1 456 tonnát jelentett a vizsgálati időszak alatt. Ezenfelül hét másik exportáló gyártó csak kisebb mennyiségben exportált a Közösségbe a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(67)

Mint a (41) preambulumbekezdésben szerepel, az eredeti vizsgálat során egyetlen kínai vállalatnak sem adták meg a piacgazdasági státust vagy az egyéni elbánást, azaz minden vállalat a 60,4 %-os, egységes országos dömpingellenes vám alá esik. A KNK-ból származó importmennyiségek számottevően csökkentek, vagyis az eredeti vizsgálat (EU 15-ök) vizsgálati időszaka alatti 11 484 tonnáról a vizsgálati időszak alatti periódusra (EU 25-ök) 1 942 tonnára estek. A KNK jelenlegi piaci részesedése kevéssel van a de minimis szint felett, azaz 1,1 %-os. Meg kell jegyezni azonban, hogy 2001 óta a kínai behozatal növekvő tendenciát mutat. Az egyetlen kínai exportáló gyártótól származó, a Közösségbe irányuló kivitel a teljes kínai kivitel 75 %-át tette ki, azaz 1 456 tonnát jelentett a vizsgálati időszak alatt. Ezenfelül hét másik exportáló gyártó csak kisebb mennyiségben exportált a Közösségbe a vizsgálati időszak alatt.

| (68) | Annak érdekében, hogy megállapítsák, vajon a dömping várhatóan folytatódik-e, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az együttműködő exportáló gyártó más exportpiacokra irányuló árazási magatartását, a Közösségbe irányuló exportárait, termelőkapacitását és készleteit vizsgálták meg. A nem az együttműködő exportőrtől származó, importárakra vonatkozó információkat – az Eurostat adatai alapján – szintén megvizsgálták. |
| --- | --- |

(68)

Annak érdekében, hogy megállapítsák, vajon a dömping várhatóan folytatódik-e, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az együttműködő exportáló gyártó más exportpiacokra irányuló árazási magatartását, a Közösségbe irányuló exportárait, termelőkapacitását és készleteit vizsgálták meg. A nem az együttműködő exportőrtől származó, importárakra vonatkozó információkat – az Eurostat adatai alapján – szintén megvizsgálták.

3.3.3.2.   A harmadik országokra, illetve a Közösségre vonatkozó exportárak közötti kapcsolat

| (69) | A KNK-nak az USA-ra – amely a kínai exportáló gyártók egyik legfontosabb piaca és ahol nincsenek érvényben intézkedések – vonatkozó exportárai átlagosan számottevően a Közösségre vonatkozó exportárak alatt voltak. Mivel, amint az (54) preambulumbekezdésben szerepel, a KNK-ból származó, a Közösségbe irányuló exporteladás dömpingszinten történt, ez azt jelezte, hogy az USA-ba és más harmadik országok piacára irányuló kivitel valószínűleg ugyancsak dömpingelt volt, még nagyobb mértékben, mint a közösségbe irányuló exporteladások esetében. Azt is tekintetbe vették, hogy az USA-ra és más harmadik országokra vonatkozó exportárszint mutatója lehet a Közösségbe irányuló exporteladások árszintjének az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ennek alapján, és a harmadik országok piacaira irányuló alacsony árszint miatt azt a következtetést vonták le, hogy jelentős a különbözet, amely csökkentené a Közösségre vonatkozó exportárakat, ami következésképpen a dömpingszintet is növelné. |
| --- | --- |

(69)

A KNK-nak az USA-ra – amely a kínai exportáló gyártók egyik legfontosabb piaca és ahol nincsenek érvényben intézkedések – vonatkozó exportárai átlagosan számottevően a Közösségre vonatkozó exportárak alatt voltak. Mivel, amint az (54) preambulumbekezdésben szerepel, a KNK-ból származó, a Közösségbe irányuló exporteladás dömpingszinten történt, ez azt jelezte, hogy az USA-ba és más harmadik országok piacára irányuló kivitel valószínűleg ugyancsak dömpingelt volt, még nagyobb mértékben, mint a közösségbe irányuló exporteladások esetében. Azt is tekintetbe vették, hogy az USA-ra és más harmadik országokra vonatkozó exportárszint mutatója lehet a Közösségbe irányuló exporteladások árszintjének az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ennek alapján, és a harmadik országok piacaira irányuló alacsony árszint miatt azt a következtetést vonták le, hogy jelentős a különbözet, amely csökkentené a Közösségre vonatkozó exportárakat, ami következésképpen a dömpingszintet is növelné.

3.3.3.3.   A harmadik országokba irányuló exportárak, illetve a közösségi árszint közötti kapcsolat

| (70) | Ugyancsak megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat Közösségen belüli eladási árszintje átlagosan jelentősen magasabb volt, mint az együttműködő kínai exportőr más harmadik országok piacaira irányuló eladásainak exportárszintje. Az érintett termék közösségi piaci általános uralkodó árszintje – mint korábban a (64) preambulumbekezdésben India tekintetében megállapításra került – a KNK számára is igen vonzóvá teszi a közösségi piacot. A magasabb közösségi piaci árszint ösztönzi a közösségi piacra irányuló kivitel növekedését. |
| --- | --- |

(70)

Ugyancsak megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat Közösségen belüli eladási árszintje átlagosan jelentősen magasabb volt, mint az együttműködő kínai exportőr más harmadik országok piacaira irányuló eladásainak exportárszintje. Az érintett termék közösségi piaci általános uralkodó árszintje – mint korábban a (64) preambulumbekezdésben India tekintetében megállapításra került – a KNK számára is igen vonzóvá teszi a közösségi piacot. A magasabb közösségi piaci árszint ösztönzi a közösségi piacra irányuló kivitel növekedését.

3.3.3.4.   A nem együttműködő exportőrök árai

| (71) | Az érintett termék – az együttműködő exportőr árait leszámítva – összes behozatalának Eurostat szerinti árai az együttműködő exportőr árai alatt maradnak. A hasonló ország esetében kiszámított rendes érték alapján e behozatalokat igen magas szinten dömpingelnék. Indokolatlan volna azt gondolni, hogy intézkedések hiányában e behozatal nem hasonló, dömpingelt árakon, hanem nagyobb mennyiségben menne végbe. |
| --- | --- |

(71)

Az érintett termék – az együttműködő exportőr árait leszámítva – összes behozatalának Eurostat szerinti árai az együttműködő exportőr árai alatt maradnak. A hasonló ország esetében kiszámított rendes érték alapján e behozatalokat igen magas szinten dömpingelnék. Indokolatlan volna azt gondolni, hogy intézkedések hiányában e behozatal nem hasonló, dömpingelt árakon, hanem nagyobb mennyiségben menne végbe.

3.3.3.5.   Kihasználatlan kapacitás és készletek

| (72) | Az együttműködő kínai gyártó az elmúlt években kis mértékben növekvő kapacitáskihasználtság ellenére továbbra is számottevő, a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló exportmennyiség mintegy négyszeresét kitevő kihasználatlan kapacitással rendelkezik. A felülvizsgálati kérelemnek megfelelően az összes kínai exportáló gyártó kihasználatlan kapacitását 270 000 tonnára becsülték. Ennélfogva megvan a kapacitás a Közösségbe irányuló exportmennyiség növeléséhez, különösen, mivel semmi nem jelzi, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piacok fel tudnák venni bármilyen többlettermelés eredményét. E tekintetben meg kell jegyezni: nagyon kevéssé valószínű, hogy a kínai hazai piac a jelentős számú egymással versenyző gyártó jelenlétének köszönhetően képes volna felvenni bármilyen kihasználatlan kapacitást. |
| --- | --- |

(72)

Az együttműködő kínai gyártó az elmúlt években kis mértékben növekvő kapacitáskihasználtság ellenére továbbra is számottevő, a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló exportmennyiség mintegy négyszeresét kitevő kihasználatlan kapacitással rendelkezik. A felülvizsgálati kérelemnek megfelelően az összes kínai exportáló gyártó kihasználatlan kapacitását 270 000 tonnára becsülték. Ennélfogva megvan a kapacitás a Közösségbe irányuló exportmennyiség növeléséhez, különösen, mivel semmi nem jelzi, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piacok fel tudnák venni bármilyen többlettermelés eredményét. E tekintetben meg kell jegyezni: nagyon kevéssé valószínű, hogy a kínai hazai piac a jelentős számú egymással versenyző gyártó jelenlétének köszönhetően képes volna felvenni bármilyen kihasználatlan kapacitást.

3.3.3.6.   Az intézkedések kijátszásának gyakorlata

| (73) | Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék a KNK-ból származó behozatalára vonatkozó hatályban lévő intézkedéseket – az importáru Marokkón keresztüli átrakodásával – kijátszották. Ez világosan jelzi a kínai ADK-eladók érdekeltségét a közösségi piacon, és azt, hogy nem dömpingszinten képtelenek versenyezni a közösségi piacon. Ezt további érvnek ítélték amellett, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai kivitel mennyisége valószínűleg növekedne, és dömpingelt áron kerülne a közösségi piacra. |
| --- | --- |

(73)

Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék a KNK-ból származó behozatalára vonatkozó hatályban lévő intézkedéseket – az importáru Marokkón keresztüli átrakodásával – kijátszották. Ez világosan jelzi a kínai ADK-eladók érdekeltségét a közösségi piacon, és azt, hogy nem dömpingszinten képtelenek versenyezni a közösségi piacon. Ezt további érvnek ítélték amellett, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai kivitel mennyisége valószínűleg növekedne, és dömpingelt áron kerülne a közösségi piacra.

3.3.4.   Dél-Afrika

3.3.4.1.   Előzetes megjegyzések

| (74) | Csak egyetlen dél-afrikai gyártó ismert. Ez a gyártó részlegesen együttműködött ebben a felülvizsgálatban. |
| --- | --- |

(74)

Csak egyetlen dél-afrikai gyártó ismert. Ez a gyártó részlegesen együttműködött ebben a felülvizsgálatban.

| (75) | A végleges intézkedések bevezetése óta a Dél-Afrikából származó behozatal jelentős mértékben esett. A Dél-Afrikából származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt az 1 %-os de minimis küszöb alatt volt. Így a Dél-Afrikából származó összes kivitel vizsgálati időszak alatti mennyisége 278 tonnát tett ki, amelynek nagy részét egy rotterdami vámraktárba szállították, miáltal ezen árukat esetleg újra exportálhatták anélkül, hogy az EU-ban vámkezelték volna. Az érintett termékből csak igen kis mennyiség került az EU-ban szabad forgalomba. |
| --- | --- |

(75)

A végleges intézkedések bevezetése óta a Dél-Afrikából származó behozatal jelentős mértékben esett. A Dél-Afrikából származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt az 1 %-os de minimis küszöb alatt volt. Így a Dél-Afrikából származó összes kivitel vizsgálati időszak alatti mennyisége 278 tonnát tett ki, amelynek nagy részét egy rotterdami vámraktárba szállították, miáltal ezen árukat esetleg újra exportálhatták anélkül, hogy az EU-ban vámkezelték volna. Az érintett termékből csak igen kis mennyiség került az EU-ban szabad forgalomba.

| (76) | Mint az korábban az (57) és az (60) preambulumbekezdésben szerepelt, a rendelkezésre álló tényekhez folyamodtak, különösen a dél-afrikai hazai piac helyzetét illetően. Mivel a dél-afrikai gazdasági ágazatról csak kevés információ áll rendelkezésre, a következő következtetések a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információkon és a nyilvánosság számára hozzáférhető exportkereskedelmi statisztikákon alapulnak. |
| --- | --- |

(76)

Mint az korábban az (57) és az (60) preambulumbekezdésben szerepelt, a rendelkezésre álló tényekhez folyamodtak, különösen a dél-afrikai hazai piac helyzetét illetően. Mivel a dél-afrikai gazdasági ágazatról csak kevés információ áll rendelkezésre, a következő következtetések a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információkon és a nyilvánosság számára hozzáférhető exportkereskedelmi statisztikákon alapulnak.

| (77) | Annak érdekében, hogy megállapítsák, vajon a dömping megismétlődik-e, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott, a Közösségre és a harmadik országokra vonatkozó exportárakra vonatkozó információkat, a kihasználatlan kapacitást és a készleteket vizsgálták meg. |
| --- | --- |

(77)

Annak érdekében, hogy megállapítsák, vajon a dömping megismétlődik-e, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott, a Közösségre és a harmadik országokra vonatkozó exportárakra vonatkozó információkat, a kihasználatlan kapacitást és a készleteket vizsgálták meg.

3.3.4.2.   A harmadik országokra vonatkozó exportárak és az exportáló ország árai közötti kapcsolat

| (78) | Mint a (76) preambulumbekezdésben szerepel, a hazai árakról nem bocsátottak rendelkezésre információt. Ezért a hazai árakra vonatkozóan a kérelemben szereplő információt vették figyelembe. A Közösségen kívüli exportpiacok közül öt fontosabb piac árait elemezték. A harmadik országokra vonatkozó exportárak minden esetben alacsonyabbak voltak a hazai áraknál. Feltételezve, hogy ezen exportárak alapul szolgálhatnak az exportőrnek a közösségi piacra való bejutáskor, nyilvánvaló, hogy e kivitelek valószínűleg továbbra is dömpingelt árakon történnének. |
| --- | --- |

(78)

Mint a (76) preambulumbekezdésben szerepel, a hazai árakról nem bocsátottak rendelkezésre információt. Ezért a hazai árakra vonatkozóan a kérelemben szereplő információt vették figyelembe. A Közösségen kívüli exportpiacok közül öt fontosabb piac árait elemezték. A harmadik országokra vonatkozó exportárak minden esetben alacsonyabbak voltak a hazai áraknál. Feltételezve, hogy ezen exportárak alapul szolgálhatnak az exportőrnek a közösségi piacra való bejutáskor, nyilvánvaló, hogy e kivitelek valószínűleg továbbra is dömpingelt árakon történnének.

3.3.4.3.   A harmadik országokra vonatkozó exportárak, illetve a Közösségre vonatkozó exportárszint közötti kapcsolat

| (79) | A Közösségen kívüli öt fontosabb exportpiac átlagos exporteladási árainak vizsgálata rámutatott, hogy ezen eladások a Közösségre vonatkozó exportáraknál jelentősen alacsonyabb áron történtek. Akárcsak India esetében ez, legalábbis részben, annak a következménye, hogy a vizsgálati időszak alatt a kötelező minimum árajánlat volt érvényben, ami az érintett exportáló gyártót arra kötelezte, hogy a Közösségbe irányuló kivitel esetében bizonyos árszintet tartson tiszteletben. Minden árat valamivel magasabbnak találtak a kötelező árajánlat szintjénél. |
| --- | --- |

(79)

A Közösségen kívüli öt fontosabb exportpiac átlagos exporteladási árainak vizsgálata rámutatott, hogy ezen eladások a Közösségre vonatkozó exportáraknál jelentősen alacsonyabb áron történtek. Akárcsak India esetében ez, legalábbis részben, annak a következménye, hogy a vizsgálati időszak alatt a kötelező minimum árajánlat volt érvényben, ami az érintett exportáló gyártót arra kötelezte, hogy a Közösségbe irányuló kivitel esetében bizonyos árszintet tartson tiszteletben. Minden árat valamivel magasabbnak találtak a kötelező árajánlat szintjénél.

| (80) | Ezért az a döntés született, hogy erre az öt, Közösségen kívüli exportpiacra vonatkozó exportárszint mutatója lehet a Közösségbe irányuló exporteladások várható árszintjének az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ennek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az egyetlen dél-afrikai együttműködő exportőrnek jelentős különbözet áll rendelkezésére, ami által csökkentheti a Közösségre vonatkozó exportárait, ami következésképpen a dömpingszintet is növelné. |
| --- | --- |

(80)

Ezért az a döntés született, hogy erre az öt, Közösségen kívüli exportpiacra vonatkozó exportárszint mutatója lehet a Közösségbe irányuló exporteladások várható árszintjének az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ennek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az egyetlen dél-afrikai együttműködő exportőrnek jelentős különbözet áll rendelkezésére, ami által csökkentheti a Közösségre vonatkozó exportárait, ami következésképpen a dömpingszintet is növelné.

3.3.4.4.   A harmadik országokba irányuló exportárak, illetve a közösségi árszint közötti kapcsolat

| (81) | Megállapították továbbá, hogy a közösségi piac árai átlagban lényegesen magasabbak, mint a Közösségen kívüli öt nagyobb exportáló ország exportárai. Ez – mint az korábban a (64) preambulumbekezdésben India és a (70) preambulumbekezdésben a KNK tekintetében megállapításra került – a jövőben igen vonzóvá teszi a közösségi piacot, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék. E tekintetben megállapították, hogy a magasabb közösségi piaci árszint ösztönzi a közösségi piacra irányuló kivitel növekedését. |
| --- | --- |

(81)

Megállapították továbbá, hogy a közösségi piac árai átlagban lényegesen magasabbak, mint a Közösségen kívüli öt nagyobb exportáló ország exportárai. Ez – mint az korábban a (64) preambulumbekezdésben India és a (70) preambulumbekezdésben a KNK tekintetében megállapításra került – a jövőben igen vonzóvá teszi a közösségi piacot, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék. E tekintetben megállapították, hogy a magasabb közösségi piaci árszint ösztönzi a közösségi piacra irányuló kivitel növekedését.

3.3.4.5.   Kihasználatlan kapacitás és készletek

| (82) | A végleges vám kivetése óta a részlegesen együttműködő exportáló gyártó számottevő készleteket és kihasználatlan kapacitást halmozott fel, az utóbbiból a beépített kapacitás több mint 40 %-át. A kérelem szerint a kihasználatlan kapacitást 23 000 és 25 000 tonna közöttire becsülték. Ennélfogva megvan a kapacitás a Közösségbe irányuló exportmennyiség növeléséhez, különösen, mivel semmi nem jelzi, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piacok fel tudnák venni bármilyen többlettermelés eredményét. |
| --- | --- |

(82)

A végleges vám kivetése óta a részlegesen együttműködő exportáló gyártó számottevő készleteket és kihasználatlan kapacitást halmozott fel, az utóbbiból a beépített kapacitás több mint 40 %-át. A kérelem szerint a kihasználatlan kapacitást 23 000 és 25 000 tonna közöttire becsülték. Ennélfogva megvan a kapacitás a Közösségbe irányuló exportmennyiség növeléséhez, különösen, mivel semmi nem jelzi, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piacok fel tudnák venni bármilyen többlettermelés eredményét.

3.3.5.   Ukrajna

3.3.5.1.   Előzetes megjegyzések

| (83) | A két ismert ukrajnai exportáló gyártó együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkével összhangban a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták. Mivel az ukrajnai gazdasági ágazatról csak kevés információ áll rendelkezésre, a következő következtetések a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információkon és a nyilvánosság számára hozzáférhető kereskedelmi statisztikákon alapulnak. Meg kell jegyezni, hogy több ukrajnai gyártó nem ismert, és hogy a következő, elsősorban a termelőkapacitásra vonatkozó megjegyzések a két ismert exportáló gyártóra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(83)

A két ismert ukrajnai exportáló gyártó együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkével összhangban a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták. Mivel az ukrajnai gazdasági ágazatról csak kevés információ áll rendelkezésre, a következő következtetések a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információkon és a nyilvánosság számára hozzáférhető kereskedelmi statisztikákon alapulnak. Meg kell jegyezni, hogy több ukrajnai gyártó nem ismert, és hogy a következő, elsősorban a termelőkapacitásra vonatkozó megjegyzések a két ismert exportáló gyártóra vonatkoznak.

| (84) | Annak megállapítása érdekében, vajon a dömping valószínűleg megismétlődik-e, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a harmadik országokra vonatkozó exportárakat, a kihasználatlan kapacitást és a készleteket vizsgálták meg. |
| --- | --- |

(84)

Annak megállapítása érdekében, vajon a dömping valószínűleg megismétlődik-e, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a harmadik országokra vonatkozó exportárakat, a kihasználatlan kapacitást és a készleteket vizsgálták meg.

3.3.5.2.   A harmadik országokra vonatkozó exportárak, illetve a Közösségre vonatkozó exportárszint közötti kapcsolat

| (85) | Más, megbízhatóbb információ hiányában a kérelemben rendelkezésre bocsátott, az Oroszországba és az USA-ba irányuló kivitelre vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető statisztikákon alapuló információkat vették számításba. A rendelkezésre álló számadatok elemzése kimutatta, hogy az ezen országokra vonatkozó átlagos exportárak jelentősen alatta maradtak a Közösségre vonatkozó átlagos exportáraknak. Mint India, a KNK és Dél-Afrika esetében már kifejtették, a más harmadik országokra vonatkozó exportár mutatója lehet a Közösségbe irányuló exporteladások várható árszintjének az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ennek alapján azt a következtetést vonták le, hogy jelentős mértékben, és nagy valószínűséggel dömpingszintig csökkenthetők a Közösségre vonatkozó exportárak. |
| --- | --- |

(85)

Más, megbízhatóbb információ hiányában a kérelemben rendelkezésre bocsátott, az Oroszországba és az USA-ba irányuló kivitelre vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető statisztikákon alapuló információkat vették számításba. A rendelkezésre álló számadatok elemzése kimutatta, hogy az ezen országokra vonatkozó átlagos exportárak jelentősen alatta maradtak a Közösségre vonatkozó átlagos exportáraknak. Mint India, a KNK és Dél-Afrika esetében már kifejtették, a más harmadik országokra vonatkozó exportár mutatója lehet a Közösségbe irányuló exporteladások várható árszintjének az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ennek alapján azt a következtetést vonták le, hogy jelentős mértékben, és nagy valószínűséggel dömpingszintig csökkenthetők a Közösségre vonatkozó exportárak.

3.3.5.3.   Kihasználatlan kapacitás

| (86) | A kérelemben szereplő bizonyítéknak megfelelően a becsült ukrajnai termelőkapacitás eléri a 100 000 tonnát, amelynek mindössze 50 %-át használják tényleges termelésre. Az 50 000 tonnás kihasználatlan kapacitás azt jelentené, hogy minden érintett ország közül Ukrajnának van a legmagasabb kihasználatlan termelőkapacitása, ami a közösségi felhasználás több mint egyharmadának felel meg. Ennélfogva a Közösségbe irányuló exportmennyiség növelésére minden érintett ország közül Ukrajna kapacitása messze a legnagyobb, különösen, mivel semmi nem jelzi, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piacok fel tudnák venni bármilyen többlettermelés eredményét. |
| --- | --- |

(86)

A kérelemben szereplő bizonyítéknak megfelelően a becsült ukrajnai termelőkapacitás eléri a 100 000 tonnát, amelynek mindössze 50 %-át használják tényleges termelésre. Az 50 000 tonnás kihasználatlan kapacitás azt jelentené, hogy minden érintett ország közül Ukrajnának van a legmagasabb kihasználatlan termelőkapacitása, ami a közösségi felhasználás több mint egyharmadának felel meg. Ennélfogva a Közösségbe irányuló exportmennyiség növelésére minden érintett ország közül Ukrajna kapacitása messze a legnagyobb, különösen, mivel semmi nem jelzi, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piacok fel tudnák venni bármilyen többlettermelés eredményét.

3.3.5.4.   Egy kötelezettségvállalás megsértése és az intézkedések kijátszása

| (87) | 1999-ben az eredeti vizsgálat keretében a Bizottság elfogadta az egyik ukrajnai exportőr kötelezettségvállalását. Ezt követően a Bizottság megállapította, hogy a kötelezettségvállalást két szempontból megszegték. Először is, az érintett ukrajnai exportőr félrevezető származási nyilatkozatokat adott, másodszor pedig a kötelezettségvállalásra vonatkozó számlákat állított ki a kötelezettségvállalás körébe nem tartozó terméktípusokról, ezáltal – a dömpingellenes vámok megfizetése alóli mentességgel – jogtalan haszonhoz jutva. A Bizottság következésképpen az 1678/2003/EK rendelettel a kötelezettségvállalás elfogadását visszavonta. |
| --- | --- |

(87)

1999-ben az eredeti vizsgálat keretében a Bizottság elfogadta az egyik ukrajnai exportőr kötelezettségvállalását. Ezt követően a Bizottság megállapította, hogy a kötelezettségvállalást két szempontból megszegték. Először is, az érintett ukrajnai exportőr félrevezető származási nyilatkozatokat adott, másodszor pedig a kötelezettségvállalásra vonatkozó számlákat állított ki a kötelezettségvállalás körébe nem tartozó terméktípusokról, ezáltal – a dömpingellenes vámok megfizetése alóli mentességgel – jogtalan haszonhoz jutva. A Bizottság következésképpen az 1678/2003/EK rendelettel a kötelezettségvállalás elfogadását visszavonta.

| (88) | Az Ukrajnából származó ADK-behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések bevezetését követően továbbá megállapították, hogy ezen intézkedéseket a Moldovából való ADK-behozatal útján kijátszották. Mint a (3) preambulumbekezdésben áll, a hatályos intézkedéseket ennek megfelelően kiterjesztették a Moldovából szállított ADK-behozatalra. |
| --- | --- |

(88)

Az Ukrajnából származó ADK-behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések bevezetését követően továbbá megállapították, hogy ezen intézkedéseket a Moldovából való ADK-behozatal útján kijátszották. Mint a (3) preambulumbekezdésben áll, a hatályos intézkedéseket ennek megfelelően kiterjesztették a Moldovából szállított ADK-behozatalra.

| (89) | Bár egy kötelezettségvállalás megszegése és az intézkedések múltbéli kijátszásának gyakorlata önmagában még nem támasztja alá a jövőbeni dömping gyakorlatára történő következtetést, úgy ítélték meg, hogy ez esetben az ilyen gyakorlat olyan velejáró tényező, amely az exportőrök közösségi piacra történő bejutásban való érdekeltségét jelzi, továbbá azt, hogy nem dömpingszinten képtelenek versenyezni a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(89)

Bár egy kötelezettségvállalás megszegése és az intézkedések múltbéli kijátszásának gyakorlata önmagában még nem támasztja alá a jövőbeni dömping gyakorlatára történő következtetést, úgy ítélték meg, hogy ez esetben az ilyen gyakorlat olyan velejáró tényező, amely az exportőrök közösségi piacra történő bejutásban való érdekeltségét jelzi, továbbá azt, hogy nem dömpingszinten képtelenek versenyezni a közösségi piacon.

3.4.   Következtetés

| (90) | Minden esetben számottevő dömping folytatódását állapították meg, bár a Dél-Afrikából és az Ukrajnából származó importmennyiség de minimis szinten maradt. |
| --- | --- |

(90)

Minden esetben számottevő dömping folytatódását állapították meg, bár a Dél-Afrikából és az Ukrajnából származó importmennyiség de minimis szinten maradt.

| (91) | Annak vizsgálata érdekében, hogy várhatóan folytatódna vagy megismétlődne-e a dömping, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a kihasználatlan kapacitást és készleteket, továbbá a különböző piacokra irányuló árazási és exportstratégiákat elemezték. A vizsgálat feltárta, hogy jelentős kihasználatlan kapacitás és felhalmozott készlet áll az érintett exportáló országok rendelkezésére. Megállapították továbbá, hogy a más harmadik országokra vonatkozó exportárak általában jelentősen alacsonyabbak voltak a közösségi piacra vonatkozó exportáraknál, és hogy ezáltal a Közösség minden érintett ország exportáló gyártói számára továbbra is vonzó piac maradt. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy az érintett országokból a harmadik országokba irányuló kivitel nagy valószínűséggel ismét a Közösséget venné célba, ha a közösségi piacra való bejutást nem korlátoznák dömpingellenes intézkedések. A rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitás valószínűleg ugyancsak megnövekedett behozatalt eredményezne valamennyi érintett ország részéről. |
| --- | --- |

(91)

Annak vizsgálata érdekében, hogy várhatóan folytatódna vagy megismétlődne-e a dömping, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a kihasználatlan kapacitást és készleteket, továbbá a különböző piacokra irányuló árazási és exportstratégiákat elemezték. A vizsgálat feltárta, hogy jelentős kihasználatlan kapacitás és felhalmozott készlet áll az érintett exportáló országok rendelkezésére. Megállapították továbbá, hogy a más harmadik országokra vonatkozó exportárak általában jelentősen alacsonyabbak voltak a közösségi piacra vonatkozó exportáraknál, és hogy ezáltal a Közösség minden érintett ország exportáló gyártói számára továbbra is vonzó piac maradt. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy az érintett országokból a harmadik országokba irányuló kivitel nagy valószínűséggel ismét a Közösséget venné célba, ha a közösségi piacra való bejutást nem korlátoznák dömpingellenes intézkedések. A rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitás valószínűleg ugyancsak megnövekedett behozatalt eredményezne valamennyi érintett ország részéről.

| (92) | Az összes érintett ország árazási stratégiájának elemzése feltárta továbbá, hogy ezen kivitelek nagy valószínűséggel dömpingelt áron történnének. A KNK és Ukrajna esetében e következtetéseket az is megerősítette, hogy a hatályos intézkedéseket más országokon keresztüli behozatallal kijátszották, ami azt jelezte, hogy az exportáló országok tisztességes árak mellett nem képesek a közösségi piacon való versenyre. |
| --- | --- |

(92)

Az összes érintett ország árazási stratégiájának elemzése feltárta továbbá, hogy ezen kivitelek nagy valószínűséggel dömpingelt áron történnének. A KNK és Ukrajna esetében e következtetéseket az is megerősítette, hogy a hatályos intézkedéseket más országokon keresztüli behozatallal kijátszották, ami azt jelezte, hogy az exportáló országok tisztességes árak mellett nem képesek a közösségi piacon való versenyre.

| (93) | A fentieket figyelembe véve megállapították, hogy a dömping minden érintett ország esetében várhatóan jelentős mértékben folytatódna vagy megismétlődne, ha engednék, hogy az intézkedések hatályukat vesszék. |
| --- | --- |

(93)

A fentieket figyelembe véve megállapították, hogy a dömping minden érintett ország esetében várhatóan jelentős mértékben folytatódna vagy megismétlődne, ha engednék, hogy az intézkedések hatályukat vesszék.

4.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

4.1.   A közösségi termelés

| (94) | A Közösségen belül az érintett terméket 30 gyártó állítja elő, ami az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a teljes közösségi termelést adja. |
| --- | --- |

(94)

A Közösségen belül az érintett terméket 30 gyártó állítja elő, ami az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a teljes közösségi termelést adja.

4.2.   A közösségi gazdasági ágazat

| (95) | Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálatban a közösségi gazdasági ágazatot 20 gyártó alkotta. E vállalatok közül kilenc nem működött együtt a felülvizsgálat során. Hat vállalat viszont, amelyek az eredeti vizsgálat idején nem képezték a közösségi gazdasági ágazat részét, támogatta a felülvizsgálati kérelmet, és bele is egyezett a felülvizsgálat során való együttműködésbe. Ennek megfelelően a következő 17 gyártó támogatta a panaszt és egyezett bele az együttműködésbe:






  — | Bridon International Ltd. (Egyesült Királyság), |
| --- | --- | --- |

(95)

Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálatban a közösségi gazdasági ágazatot 20 gyártó alkotta. E vállalatok közül kilenc nem működött együtt a felülvizsgálat során. Hat vállalat viszont, amelyek az eredeti vizsgálat idején nem képezték a közösségi gazdasági ágazat részét, támogatta a felülvizsgálati kérelmet, és bele is egyezett a felülvizsgálat során való együttműködésbe. Ennek megfelelően a következő 17 gyártó támogatta a panaszt és egyezett bele az együttműködésbe:

—

Bridon International Ltd. (Egyesült Királyság),

| — | BTS Drahtseile GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

BTS Drahtseile GmbH (Németország),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Spanyolország),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország),

| — | D. Koronakis SA (Görögország), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Görögország),

| — | Drahtseilwerk GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk GmbH (Németország),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Németország), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Németország),

| — | Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Németország),

| — | Drumet SA (Lengyelország), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Lengyelország),

| — | Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Németország),

| — | Iscar Funi Metalliche Srl (Olaszország), |
| --- | --- |

—

Iscar Funi Metalliche Srl (Olaszország),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugália), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugália),

| — | Metalcavi wire ropes Srl (Olaszország), |
| --- | --- |

—

Metalcavi wire ropes Srl (Olaszország),

| — | Metal Press Srl (Olaszország), |
| --- | --- |

—

Metal Press Srl (Olaszország),

| — | Trefileurope (Franciaország), |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Franciaország),

| — | WADRA GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

WADRA GmbH (Németország),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Németország). |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Németország).

Mint a (12) preambulumbekezdésben szerepelt, öt vállalatot választottak ki mintának.

| (96) | Ezek a vállalatok a vizsgálat során teljes egészében együttműködtek. Az öt mintavételnek alávetett közösségi gyártó a közösségi össztermelés 30 %-át, míg a fenti 17 közösségi gyártó a közösségi össztermelés 68 %-át tette ki a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(96)

Ezek a vállalatok a vizsgálat során teljes egészében együttműködtek. Az öt mintavételnek alávetett közösségi gyártó a közösségi össztermelés 30 %-át, míg a fenti 17 közösségi gyártó a közösségi össztermelés 68 %-át tette ki a vizsgálati időszakban.

| (97) | Ennélfogva úgy ítélték meg, hogy a fenti 17 közösségi gyártó a hasonló termék közösségi össztermelésének nagyobb részét képviseli. Ezért úgy tekinthető, hogy – az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében – a fenti 17 közösségi gyártó alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és rájuk vonatkozóan a továbbiakban a „közösségi gazdasági ágazat” elnevezést használják. |
| --- | --- |

(97)

Ennélfogva úgy ítélték meg, hogy a fenti 17 közösségi gyártó a hasonló termék közösségi össztermelésének nagyobb részét képviseli. Ezért úgy tekinthető, hogy – az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében – a fenti 17 közösségi gyártó alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és rájuk vonatkozóan a továbbiakban a „közösségi gazdasági ágazat” elnevezést használják.

5.   A KÖZÖSSÉGI PIACI HELYZET

5.1.   Felhasználás a közösségi piacon

| (98) | A közösségi felhasználást a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő eladásainak mennyisége, a más közösségi gyártók közösségi piacon történő eladásainak mennyisége és az EU teljes behozatalára vonatkozó Eurostat-adatok alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(98)

A közösségi felhasználást a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő eladásainak mennyisége, a más közösségi gyártók közösségi piacon történő eladásainak mennyisége és az EU teljes behozatalára vonatkozó Eurostat-adatok alapján állapították meg.

| (99) | 2001 és a vizsgálati időszak között a közösségi fogyasztás 9 %-kal csökkent. Pontosabban 3 %-kal csökkent 2001 és 2002, és további 6 %-kal 2002 és 2003 között. Ezután, a vizsgálati időszak alatt megközelítőleg stabilan ezen a szinten maradt. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi összfelhasználás (tonna) | 194 547 | 187 845 | 176 438 | 177 825 |
| Index (2001=100) | 100 | 97 | 91 | 91 |

(99)

2001 és a vizsgálati időszak között a közösségi fogyasztás 9 %-kal csökkent. Pontosabban 3 %-kal csökkent 2001 és 2002, és további 6 %-kal 2002 és 2003 között. Ezután, a vizsgálati időszak alatt megközelítőleg stabilan ezen a szinten maradt.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Közösségi összfelhasználás (tonna)

194 547

187 845

176 438

177 825

Index (2001=100)

100

97

91

91

5.2.   Az érintett országokból származó behozatalok

5.2.1.   Összesítés

| (100) | Az eredeti vizsgálatban az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Dél-Afrikából, Indiából, a KNK-ból és Ukrajnából származó ADK-behozatalt összesítve értékelték. Megvizsgálták, hogy a behozatalok összesített értékelése e vizsgálatban szintén helyénvaló-e. |
| --- | --- |

(100)

Az eredeti vizsgálatban az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Dél-Afrikából, Indiából, a KNK-ból és Ukrajnából származó ADK-behozatalt összesítve értékelték. Megvizsgálták, hogy a behozatalok összesített értékelése e vizsgálatban szintén helyénvaló-e.

| (101) | E tekintetben megállapították, hogy az egyes országokból származó behozatalokkal kapcsolatban megállapított dömpingkülönbözet meghaladta a de minimis szintet. Mint a (22)–(24) preambulumbekezdésben szerepel, a négy érintett ország által exportált mennyiségekkel kapcsolatban megállapították, hogy ha az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, az érintett országok mindegyikéből származó import várhatóan jelentősen a vizsgálati időszakban elért szint fölé emelkedne, és bizonyára átlépné a de minimis küszöböt. |
| --- | --- |

(101)

E tekintetben megállapították, hogy az egyes országokból származó behozatalokkal kapcsolatban megállapított dömpingkülönbözet meghaladta a de minimis szintet. Mint a (22)–(24) preambulumbekezdésben szerepel, a négy érintett ország által exportált mennyiségekkel kapcsolatban megállapították, hogy ha az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, az érintett országok mindegyikéből származó import várhatóan jelentősen a vizsgálati időszakban elért szint fölé emelkedne, és bizonyára átlépné a de minimis küszöböt.

| (102) | A versenyfeltételekkel kapcsolatban a vizsgálat megállapította, hogy az érintett országokból származó ADK-behozatal típusonkénti alapon megvizsgálva valamennyi alapvető fizikai és műszaki jellemzője tekintetében hasonló voltak. Ezen ADK-típusok továbbá kölcsönösen felcserélhetőek voltak az érintett országokból importált más típusokkal, illetve a közösségben gyártott típusokkal, és azokat a Közösségben ugyanabban az időszakban összehasonlítható értékesítési csatornákon keresztül azonos kereskedelmi feltételekkel forgalmazták. Úgy ítélték meg tehát, hogy az importált ADK egymással és a Közösségben gyártott ADK-val versenyeznek. |
| --- | --- |

(102)

A versenyfeltételekkel kapcsolatban a vizsgálat megállapította, hogy az érintett országokból származó ADK-behozatal típusonkénti alapon megvizsgálva valamennyi alapvető fizikai és műszaki jellemzője tekintetében hasonló voltak. Ezen ADK-típusok továbbá kölcsönösen felcserélhetőek voltak az érintett országokból importált más típusokkal, illetve a közösségben gyártott típusokkal, és azokat a Közösségben ugyanabban az időszakban összehasonlítható értékesítési csatornákon keresztül azonos kereskedelmi feltételekkel forgalmazták. Úgy ítélték meg tehát, hogy az importált ADK egymással és a Közösségben gyártott ADK-val versenyeznek.

| (103) | A fentiek fényében úgy ítélték meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megszabott minden kritérium teljesült. A négy érintett országból származó behozatalt tehát összesítve vizsgálták. |
| --- | --- |

(103)

A fentiek fényében úgy ítélték meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megszabott minden kritérium teljesült. A négy érintett országból származó behozatalt tehát összesítve vizsgálták.

5.2.2.   Mennyiség, piaci részesedés és importárak

| (104) | A négy érintett ország esetében a behozatali mennyiségek, a piaci részesedés és az átlagos ár az alábbiak szerint alakult. Az alábbi ártendenciák az Eurostat importárain alapulnak, és magukban foglalják a dömpingellenes vámokat, illetve a behozatal utáni becsült költségeket. |
| --- | --- |

(104)

A négy érintett ország esetében a behozatali mennyiségek, a piaci részesedés és az átlagos ár az alábbiak szerint alakult. Az alábbi ártendenciák az Eurostat importárain alapulnak, és magukban foglalják a dömpingellenes vámokat, illetve a behozatal utáni becsült költségeket.

| (105) | A négy érintett országból származó behozatal mennyisége először növekedett, és 2002-ben elérte a 9 153 tonnás szintet, ami 4,9 %-os piaci részesedésnek felelt meg, majd – a vizsgálati időszak alatt – 7 784 tonnára, a piaci részesedés 4,4 %-ára csökkent. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában a négy érintett ország összesített piaci részesedése 14,3 % volt. |
| --- | --- |

(105)

A négy érintett országból származó behozatal mennyisége először növekedett, és 2002-ben elérte a 9 153 tonnás szintet, ami 4,9 %-os piaci részesedésnek felelt meg, majd – a vizsgálati időszak alatt – 7 784 tonnára, a piaci részesedés 4,4 %-ára csökkent. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában a négy érintett ország összesített piaci részesedése 14,3 % volt.

| (106) | A négy érintett országból származó behozatal tonnánkénti ára átlagosan a 2001-es 1 364 euróról a vizsgálati időszakban 1 296 euróra csökkent. |
| --- | --- |

(106)

A négy érintett országból származó behozatal tonnánkénti ára átlagosan a 2001-es 1 364 euróról a vizsgálati időszakban 1 296 euróra csökkent.

| (107) | A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett országokból származó behozatal a vizsgálati időszakban 36–68 %-kal kínált alá a közösségi gazdasági ágazat árainak. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A négy érintett ország behozatali mennyisége (tonna) | 7 951 | 9 153 | 7 168 | 7 784 |
| A négy érintett ország behozatalának piaci részesedése | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| A négy érintett ország importárai (EUR/tonna) | 1 364 | 1 450 | 1 331 | 1 296 |

(107)

A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett országokból származó behozatal a vizsgálati időszakban 36–68 %-kal kínált alá a közösségi gazdasági ágazat árainak.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A négy érintett ország behozatali mennyisége (tonna)

7 951

9 153

7 168

7 784

A négy érintett ország behozatalának piaci részesedése

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

A négy érintett ország importárai (EUR/tonna)

1 364

1 450

1 331

1 296

5.3.   Az intézkedések kijátszásával történő behozatalok

| (108) | Mint az a (3) preambulumbekezdésben szerepel, megállapították továbbá, hogy az Ukrajnára és a KNK-ra vonatkozó eredeti intézkedéseket Moldován, illetve Marokkón keresztül kijátszották. Következésképpen a KNK-ból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámot – a tényleges marokkói gyártó által készített termékek kivételével – kiterjesztették ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Marokkóból szállított behozatalára. Hasonlóképpen az Ukrajnából származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámot kiterjesztették ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Moldovából szállított behozatalára. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Moldovából történő behozatal mennyisége (tonna) | 1 054 | 1 816 | 0 | 0 |
| A Moldovából történő behozatal piaci részesedése | 0,5 % | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| A Moldovából történő behozatal importárai (EUR/tonna) | 899 | 843 | 0 | 0 |
| Index (2001=100) | 100 | 94 | 0 | 0 |
| A Marokkóból történő behozatal mennyisége (tonna) | 231 | 1 435 | 2 411 | 1 904 |
| A Marokkóból történő behozatal piaci részesedése | 0,1 % | 0,8 % | 1,4 % | 1,1 % |
| A Marokkóból történő behozatal importárai (EUR/tonna) | 963 | 955 | 1 000 | 1 009 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 104 | 105 |

(108)

Mint az a (3) preambulumbekezdésben szerepel, megállapították továbbá, hogy az Ukrajnára és a KNK-ra vonatkozó eredeti intézkedéseket Moldován, illetve Marokkón keresztül kijátszották. Következésképpen a KNK-ból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámot – a tényleges marokkói gyártó által készített termékek kivételével – kiterjesztették ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Marokkóból szállított behozatalára. Hasonlóképpen az Ukrajnából származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámot kiterjesztették ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Moldovából szállított behozatalára.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A Moldovából történő behozatal mennyisége (tonna)

1 054

1 816

0

0

A Moldovából történő behozatal piaci részesedése

0,5 %

1,0 %

0,0 %

0,0 %

A Moldovából történő behozatal importárai (EUR/tonna)

899

843

0

0

Index (2001=100)

100

94

0

0

A Marokkóból történő behozatal mennyisége (tonna)

231

1 435

2 411

1 904

A Marokkóból történő behozatal piaci részesedése

0,1 %

0,8 %

1,4 %

1,1 %

A Marokkóból történő behozatal importárai (EUR/tonna)

963

955

1 000

1 009

Index (2001=100)

100

99

104

105

| (109) | Míg a Moldovából történő behozatal mennyisége a 2000 előtti években nulla volt, 2002-ben hirtelen 1 816 tonnára ugrott. Ezt követően ismét nullára esett vissza, valószínűleg a fent említett, a 2003. év folyamán megindított, kijátszás elleni vizsgálat következtében. 2001 és 2002 között a Moldovából származó behozatal igen alacsony, 2001-ben 899 eurós, 2002-ben pedig 843 eurós tonnánkénti áron ment végbe. |
| --- | --- |

(109)

Míg a Moldovából történő behozatal mennyisége a 2000 előtti években nulla volt, 2002-ben hirtelen 1 816 tonnára ugrott. Ezt követően ismét nullára esett vissza, valószínűleg a fent említett, a 2003. év folyamán megindított, kijátszás elleni vizsgálat következtében. 2001 és 2002 között a Moldovából származó behozatal igen alacsony, 2001-ben 899 eurós, 2002-ben pedig 843 eurós tonnánkénti áron ment végbe.

| (110) | Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában a Marokkóból származó behozatal piaci részesedése 0 % volt. A Marokkóból származó behozatal mennyisége a 2001-es 231 tonnáról 2003-ban hirtelen 2 411 tonnára ugrott. A vizsgálati időszakban 1 904 tonnára esett vissza. A fent említett, kijátszás elleni vizsgálat bebizonyította, hogy a Marokkóból származó behozatal egy kis (100 tonna körüli) részét 2003-ban egy tényleges marokkói gyártónak tulajdonították. A Marokkóból származó behozatal 2001 és a vizsgálati időszak között igen alacsony, mintegy 1 000 eurós tonnánkénti áron történt. |
| --- | --- |

(110)

Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában a Marokkóból származó behozatal piaci részesedése 0 % volt. A Marokkóból származó behozatal mennyisége a 2001-es 231 tonnáról 2003-ban hirtelen 2 411 tonnára ugrott. A vizsgálati időszakban 1 904 tonnára esett vissza. A fent említett, kijátszás elleni vizsgálat bebizonyította, hogy a Marokkóból származó behozatal egy kis (100 tonna körüli) részét 2003-ban egy tényleges marokkói gyártónak tulajdonították. A Marokkóból származó behozatal 2001 és a vizsgálati időszak között igen alacsony, mintegy 1 000 eurós tonnánkénti áron történt.

5.4.   Behozatal más országokból

5.4.1.   Koreai Köztársaság (Dél-Korea)

| (111) | 2004. november 20-án a Bizottság a közösségi gazdasági ágazat panasza nyomán dömpingellenes eljárást indított ugyanezen termék Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozóan; a panasz első látásra elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy e behozatalt dömpingelték, és ezáltal jelentős kárt okoztak a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(111)

2004. november 20-án a Bizottság a közösségi gazdasági ágazat panasza nyomán dömpingellenes eljárást indított ugyanezen termék Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozóan; a panasz első látásra elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy e behozatalt dömpingelték, és ezáltal jelentős kárt okoztak a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (112) | A Koreai Köztársaságból származó behozatal az alábbiak szerint alakult: | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Koreai Köztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna) | 13 582 | 16 403 | 22 400 | 25 835 |
| A Koreai Köztársaságból származó behozatal piaci részesedése | 7,0 % | 8,7 % | 12,7 % | 14,5 % |
| A Koreai Köztársaságból származó behozatal importárai (EUR/tonna) | 1 366 | 1 256 | 1 187 | 1 123 |
| Index (2001=100) | 100 | 92 | 87 | 82 |

(112)

A Koreai Köztársaságból származó behozatal az alábbiak szerint alakult:

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A Koreai Köztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)

13 582

16 403

22 400

25 835

A Koreai Köztársaságból származó behozatal piaci részesedése

7,0 %

8,7 %

12,7 %

14,5 %

A Koreai Köztársaságból származó behozatal importárai (EUR/tonna)

1 366

1 256

1 187

1 123

Index (2001=100)

100

92

87

82

| (113) | A Koreai Köztársaságból származó behozatal mennyisége a 2001-es, 7 %-os piaci részesedést jelentő 13 582 tonnáról a vizsgálati időszakban 25 835 tonnára, a piaci részesedés 14,5 %-ára növekedett. A Koreai Köztársaságból származó behozatal tonnánkénti ára átlagosan a 2001-es 1 366 euróról a vizsgálati időszakban 1 123 euróra, azaz 18 %-kal csökkent. Mivel a Koreai Köztársaságból származó behozatal tekintetében nem bizonyították a dömping tényét, az eljárás lezárult (lásd a (4) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(113)

A Koreai Köztársaságból származó behozatal mennyisége a 2001-es, 7 %-os piaci részesedést jelentő 13 582 tonnáról a vizsgálati időszakban 25 835 tonnára, a piaci részesedés 14,5 %-ára növekedett. A Koreai Köztársaságból származó behozatal tonnánkénti ára átlagosan a 2001-es 1 366 euróról a vizsgálati időszakban 1 123 euróra, azaz 18 %-kal csökkent. Mivel a Koreai Köztársaságból származó behozatal tekintetében nem bizonyították a dömping tényét, az eljárás lezárult (lásd a (4) preambulumbekezdést).

5.4.2.   Mexikó

| (114) | Mint az a (7) preambulumbekezdésben szerepel, a Mexikóból származó behozatalra az eredeti végleges rendelettel bevezetett intézkedések 2004. augusztus 18-án hatályukat vesztették. A Mexikóból származó behozatal mennyisége 2001-től a vizsgálati időszakig és az alatt igen alacsony maradt. 2001-ben és a vizsgálati időszakban nulla volt, 2002-ben és 2003-ban pedig 700 és 400 tonna közötti éves szintet ért el, ami 0,4, illetve 0,2 %-os piaci részesedésnek felelt meg. |
| --- | --- |

(114)

Mint az a (7) preambulumbekezdésben szerepel, a Mexikóból származó behozatalra az eredeti végleges rendelettel bevezetett intézkedések 2004. augusztus 18-án hatályukat vesztették. A Mexikóból származó behozatal mennyisége 2001-től a vizsgálati időszakig és az alatt igen alacsony maradt. 2001-ben és a vizsgálati időszakban nulla volt, 2002-ben és 2003-ban pedig 700 és 400 tonna közötti éves szintet ért el, ami 0,4, illetve 0,2 %-os piaci részesedésnek felelt meg.

| (115) | A Mexikóból származó behozatal 2002-ben és 2003-ban mintegy 2 400 euró tonnánkénti árat ért el. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Mexikóból származó behozatal mennyisége (tonna) | 0 | 669 | 433 | 0 |
| A Mexikóból származó behozatal piaci részesedése | 0,0 % | 0,4 % | 0,2 % | 0,0 % |
| A Mexikóból származó behozatal importárai (EUR/tonna) | n.a. | 2 358 | 2 434 | n.a. |
| Index (2001=100) | n.a. | 100 | 103 | n.a. |

(115)

A Mexikóból származó behozatal 2002-ben és 2003-ban mintegy 2 400 euró tonnánkénti árat ért el.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A Mexikóból származó behozatal mennyisége (tonna)

0

669

433

0

A Mexikóból származó behozatal piaci részesedése

0,0 %

0,4 %

0,2 %

0,0 %

A Mexikóból származó behozatal importárai (EUR/tonna)

n.a.

2 358

2 434

n.a.

Index (2001=100)

n.a.

100

103

n.a.

5.4.3.   Más, dömpingellenes intézkedések által érintett országok

| (116) | Az 1601/2001/EK rendelettel (11) a Tanács dömpingellenes intézkedéseket vezetett be hasonló termékeknek a többek között Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó behozatalára. |
| --- | --- |

(116)

Az 1601/2001/EK rendelettel (11) a Tanács dömpingellenes intézkedéseket vezetett be hasonló termékeknek a többek között Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó behozatalára.

| (117) | Az Oroszországból származó behozatalra alkalmazandó vám mértéke 36,1 és 50,7 % között volt, kivéve egy olyan oroszországi exportőrtől származó behozatalt, amelynek elfogadták az árra vonatkozó kötelezettségvállalását. Az Oroszországból származó behozatal mennyisége a 2001-es, 1,9 %-os piaci részesedést jelentő 3 630 tonnáról a vizsgálati időszakban 2 101 tonnára, a piaci részesedés 1,2 %-ára csökkent. Az Oroszországból származó behozatal átlagos tonnánkénti ára 2001 és a vizsgálati időszak között viszonylag stabilan 1 000 euró maradt. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Oroszországból származó behozatal mennyisége (tonna) | 3 630 | 2 557 | 2 198 | 2 101 |
| Az Oroszországból származó behozatal piaci részesedése | 1,9 % | 1,4 % | 1,2 % | 1,2 % |
| Az Oroszországból származó behozatal importárai (EUR/tonna) | 1 038 | 997 | 980 | 1 046 |
| Index (2001=100) | 100 | 96 | 94 | 101 |

(117)

Az Oroszországból származó behozatalra alkalmazandó vám mértéke 36,1 és 50,7 % között volt, kivéve egy olyan oroszországi exportőrtől származó behozatalt, amelynek elfogadták az árra vonatkozó kötelezettségvállalását. Az Oroszországból származó behozatal mennyisége a 2001-es, 1,9 %-os piaci részesedést jelentő 3 630 tonnáról a vizsgálati időszakban 2 101 tonnára, a piaci részesedés 1,2 %-ára csökkent. Az Oroszországból származó behozatal átlagos tonnánkénti ára 2001 és a vizsgálati időszak között viszonylag stabilan 1 000 euró maradt.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Az Oroszországból származó behozatal mennyisége (tonna)

3 630

2 557

2 198

2 101

Az Oroszországból származó behozatal piaci részesedése

1,9 %

1,4 %

1,2 %

1,2 %

Az Oroszországból származó behozatal importárai (EUR/tonna)

1 038

997

980

1 046

Index (2001=100)

100

96

94

101

| (118) | A Thaiföldről származó behozatalra alkalmazandó vám mértéke 24,8 és 42,8 % között volt, kivéve egy olyan exportőrtől származó behozatalt, amelynek elfogadták az árra vonatkozó kötelezettségvállalását. A Thaiföldről származó behozatal mennyisége a 2001-es, 0,5 %-os piaci részesedést jelentő 1 039 tonnáról a vizsgálati időszakban 277 tonnára, azaz a piaci részesedés 0,2 %-ára csökkent. A Thaiföldről származó behozatal átlagos tonnánkénti ára a 2001-es, 1 335 euróról a vizsgálati időszakban 1 722 euróra nőtt. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Thaiföldről származó behozatal mennyisége (tonna) | 1 039 | 1 002 | 368 | 277 |
| A Thaiföldről származó behozatal piaci részesedése | 0,5 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| A Thaiföldről származó behozatal importárai (EUR/tonna) | 1 335 | 1 433 | 1 593 | 1 722 |
| Index (2001=100) | 100 | 107 | 119 | 129 |

(118)

A Thaiföldről származó behozatalra alkalmazandó vám mértéke 24,8 és 42,8 % között volt, kivéve egy olyan exportőrtől származó behozatalt, amelynek elfogadták az árra vonatkozó kötelezettségvállalását. A Thaiföldről származó behozatal mennyisége a 2001-es, 0,5 %-os piaci részesedést jelentő 1 039 tonnáról a vizsgálati időszakban 277 tonnára, azaz a piaci részesedés 0,2 %-ára csökkent. A Thaiföldről származó behozatal átlagos tonnánkénti ára a 2001-es, 1 335 euróról a vizsgálati időszakban 1 722 euróra nőtt.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A Thaiföldről származó behozatal mennyisége (tonna)

1 039

1 002

368

277

A Thaiföldről származó behozatal piaci részesedése

0,5 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

A Thaiföldről származó behozatal importárai (EUR/tonna)

1 335

1 433

1 593

1 722

Index (2001=100)

100

107

119

129

| (119) | A Törökországból származó behozatalra alkalmazandó vám mértéke a vizsgálati időszakban 17,8 és 31 % között volt, kivéve két olyan törökországi exportőrtől származó behozatalt, amelyeknek 2001-ben elfogadták árra vonatkozó kötelezettségvállalását, ám azt 2003-ban visszavonták. A Törökországból származó behozatal mennyisége a 2001-es, 2,2 %-os piaci részesedést jelentő 4 354 tonnáról a vizsgálati időszakban 1 457 tonnára, azaz a piaci részesedés 0,8 %-ára csökkent. A Törökországból származó behozatal átlagos tonnánkénti ára a 2001-es, 1 448 euróról a vizsgálati időszakban 1 302 euróra csökkent. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Törökországból származó behozatal mennyisége (tonna) | 4 354 | 4 448 | 2 248 | 1 457 |
| A Törökországból származó behozatal piaci részesedése | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,8 % |
| A Törökországból származó behozatal importárai (EUR/tonna) | 1 448 | 1 414 | 1 376 | 1 302 |
| Index (2001=100) | 100 | 98 | 95 | 90 |

(119)

A Törökországból származó behozatalra alkalmazandó vám mértéke a vizsgálati időszakban 17,8 és 31 % között volt, kivéve két olyan törökországi exportőrtől származó behozatalt, amelyeknek 2001-ben elfogadták árra vonatkozó kötelezettségvállalását, ám azt 2003-ban visszavonták. A Törökországból származó behozatal mennyisége a 2001-es, 2,2 %-os piaci részesedést jelentő 4 354 tonnáról a vizsgálati időszakban 1 457 tonnára, azaz a piaci részesedés 0,8 %-ára csökkent. A Törökországból származó behozatal átlagos tonnánkénti ára a 2001-es, 1 448 euróról a vizsgálati időszakban 1 302 euróra csökkent.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A Törökországból származó behozatal mennyisége (tonna)

4 354

4 448

2 248

1 457

A Törökországból származó behozatal piaci részesedése

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,8 %

A Törökországból származó behozatal importárai (EUR/tonna)

1 448

1 414

1 376

1 302

Index (2001=100)

100

98

95

90

5.4.4.   Más, a fentiekben nem említett harmadik országok

| (120) | A fentiekben nem említett más harmadik országokból származó behozatal mennyisége a 2001-es, 12 %-os piaci részesedést jelentő 23 000 tonnáról a vizsgálati időszakban 19 000 tonnára, azaz a piaci részesedés 10,5 %-ára csökkent. A fentiekben nem említett más harmadik országokból származó behozatal átlagos tonnánkénti ára a 2001-es 1 500 euróról 2003-ra 1 900 euróra nőtt, majd a vizsgálati időszakban ismét 1 500 euróra esett vissza. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A fentiekben nem említett országokból származó behozatal mennyisége (tonna) | 23 321 | 14 924 | 17 227 | 18 741 |
| A fentiekben nem említett országokból származó behozatal piaci részesedése | 12,0 % | 7,9 % | 9,8 % | 10,5 % |
| A fentiekben nem említett országokból származó behozatal importárai (EUR/tonna) | 1 472 | 1 749 | 1 895 | 1 497 |
| Index (2001=100) | 100 | 119 | 129 | 102 |

(120)

A fentiekben nem említett más harmadik országokból származó behozatal mennyisége a 2001-es, 12 %-os piaci részesedést jelentő 23 000 tonnáról a vizsgálati időszakban 19 000 tonnára, azaz a piaci részesedés 10,5 %-ára csökkent. A fentiekben nem említett más harmadik országokból származó behozatal átlagos tonnánkénti ára a 2001-es 1 500 euróról 2003-ra 1 900 euróra nőtt, majd a vizsgálati időszakban ismét 1 500 euróra esett vissza.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A fentiekben nem említett országokból származó behozatal mennyisége (tonna)

23 321

14 924

17 227

18 741

A fentiekben nem említett országokból származó behozatal piaci részesedése

12,0 %

7,9 %

9,8 %

10,5 %

A fentiekben nem említett országokból származó behozatal importárai (EUR/tonna)

1 472

1 749

1 895

1 497

Index (2001=100)

100

119

129

102

6.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE

| (121) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan vonatkozó gazdasági tényezőt és mutatót, amely befolyásolta a közösségi gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(121)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan vonatkozó gazdasági tényezőt és mutatót, amely befolyásolta a közösségi gazdasági ágazat helyzetét.

6.1.   Előzetes megjegyzések

| (122) | Figyelembe véve, hogy a közösségi gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészt a teljes közösségi gazdasági ágazat szintjén (a mellékelt táblázatokban: közösségi gazdasági ágazat), másrészt a mintavételnek alávetett közösségi gyártók (a mellékelt táblázatokban: mintavételnek alávetett közösségi gyártók) szintjén összegyűjtött információ alapján mérték fel. |
| --- | --- |

(122)

Figyelembe véve, hogy a közösségi gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészt a teljes közösségi gazdasági ágazat szintjén (a mellékelt táblázatokban: közösségi gazdasági ágazat), másrészt a mintavételnek alávetett közösségi gyártók (a mellékelt táblázatokban: mintavételnek alávetett közösségi gyártók) szintjén összegyűjtött információ alapján mérték fel.

| (123) | A lefektetett gyakorlatnak megfelelően abban az esetben, amikor mintavételhez folyamodnak, bizonyos kármutatókat (termelés, kapacitás, termelékenység, készletek, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) a közösségi gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek, míg az egyes vállalatokkal kapcsolatos kármutatókat, vagyis az árat, az előállítási költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzáramlást és a tőkebevonási képességet a mintavételnek alávetett közösségi gyártók szintjén összegyűjtött információ alapján vizsgálják meg. |
| --- | --- |

(123)

A lefektetett gyakorlatnak megfelelően abban az esetben, amikor mintavételhez folyamodnak, bizonyos kármutatókat (termelés, kapacitás, termelékenység, készletek, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) a közösségi gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek, míg az egyes vállalatokkal kapcsolatos kármutatókat, vagyis az árat, az előállítási költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzáramlást és a tőkebevonási képességet a mintavételnek alávetett közösségi gyártók szintjén összegyűjtött információ alapján vizsgálják meg.

6.2.   A közösségi ipar egészére vonatkozó adatok

a)   Termelés

| (124) | A közösségi gazdasági ágazat termelése 2001 és a vizsgálati időszak között 10 %-kal csökkent, vagyis a 2001-es mintegy 125 000 tonnás szintről a vizsgálati időszak alatt 112 000 tonnára esett. Pontosabban a termelés 2002-ben 2 %-kal nőtt, majd ezután 2003-ban 5 százalékponttal, a vizsgálati időszakban pedig további 7 százalékponttal csökkent. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat, termelés (tonna) | 124 549 | 127 118 | 121 065 | 111 765 |
| Index (2001=100) | 100 | 102 | 97 | 90 |

(124)

A közösségi gazdasági ágazat termelése 2001 és a vizsgálati időszak között 10 %-kal csökkent, vagyis a 2001-es mintegy 125 000 tonnás szintről a vizsgálati időszak alatt 112 000 tonnára esett. Pontosabban a termelés 2002-ben 2 %-kal nőtt, majd ezután 2003-ban 5 százalékponttal, a vizsgálati időszakban pedig további 7 százalékponttal csökkent.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat, termelés (tonna)

124 549

127 118

121 065

111 765

Index (2001=100)

100

102

97

90

b)   Kapacitás és kapacitáskihasználási arányok

| (125) | A termelőkapacitás 2001 és a vizsgálati időszak között kis mértékben, 2 %-kal növekedett. Mivel a termelés csökkenésével egy időben a kapacitás kis mértékben emelkedett, az ebből eredő kapacitáskihasználás a 2001-es 67 %-os szintről a vizsgálati időszak alatt 59 %-ra csökkent. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat, termelőkapacitás (tonna) | 184 690 | 185 360 | 188 430 | 189 150 |
| Index (2001=100) | 100 | 100 | 102 | 102 |
| Közösségi gazdasági ágazat, kapacitáskihasználás (tonna) | 67 % | 69 % | 64 % | 59 % |
| Index (2001=100) | 100 | 102 | 95 | 88 |

(125)

A termelőkapacitás 2001 és a vizsgálati időszak között kis mértékben, 2 %-kal növekedett. Mivel a termelés csökkenésével egy időben a kapacitás kis mértékben emelkedett, az ebből eredő kapacitáskihasználás a 2001-es 67 %-os szintről a vizsgálati időszak alatt 59 %-ra csökkent.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat, termelőkapacitás (tonna)

184 690

185 360

188 430

189 150

Index (2001=100)

100

100

102

102

Közösségi gazdasági ágazat, kapacitáskihasználás (tonna)

67 %

69 %

64 %

59 %

Index (2001=100)

100

102

95

88

c)   Készletek

| (126) | A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkent. A vizsgálati időszakban a készletek szintje 14 %-kal volt alacsonyabb, mint 2001-ben. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat, zárókészletek (tonna) | 31 459 | 30 222 | 29 336 | 26 911 |
| Index (2001=100) | 100 | 96 | 93 | 86 |

(126)

A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkent. A vizsgálati időszakban a készletek szintje 14 %-kal volt alacsonyabb, mint 2001-ben.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat, zárókészletek (tonna)

31 459

30 222

29 336

26 911

Index (2001=100)

100

96

93

86

d)   Eladási mennyiség

| (127) | A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történt eladásai 2001-től a vizsgálati időszakig 10 %-kal csökkentek. Ez a tendencia összhangban van a közösségi piac alakulásával, amely 2001 és a vizsgálati időszak között 9 %-kal csökkent. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat, a Közösség értékesítési mennyisége a nem kapcsolódó vevők felé (tonna) | 80 019 | 79 089 | 73 636 | 72 072 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 92 | 90 |

(127)

A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történt eladásai 2001-től a vizsgálati időszakig 10 %-kal csökkentek. Ez a tendencia összhangban van a közösségi piac alakulásával, amely 2001 és a vizsgálati időszak között 9 %-kal csökkent.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat, a Közösség értékesítési mennyisége a nem kapcsolódó vevők felé (tonna)

80 019

79 089

73 636

72 072

Index (2001=100)

100

99

92

90

e)   Piaci részesedés

| (128) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2001 és a vizsgálati időszak között egy százalékponttal csökkent. Pontosabban 2002-ben 0,5 százalékponttal emelkedett, majd 2003-ban 0,3 százalékponttal csökkent, végül a vizsgálati időszakban 1,2 százalékponttal csökkent. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése | 42,8 % | 43,3 % | 43,0 % | 41,8 % |
| Index (2001=100) | 100 | 101 | 101 | 98 |
| A négy érintett ország piaci részesedése | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Index (2001=100) | 100 | 119 | 99 | 107 |

(128)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2001 és a vizsgálati időszak között egy százalékponttal csökkent. Pontosabban 2002-ben 0,5 százalékponttal emelkedett, majd 2003-ban 0,3 százalékponttal csökkent, végül a vizsgálati időszakban 1,2 százalékponttal csökkent.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése

42,8 %

43,3 %

43,0 %

41,8 %

Index (2001=100)

100

101

101

98

A négy érintett ország piaci részesedése

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Index (2001=100)

100

119

99

107

f)   Növekedés

| (129) | 2001 és a vizsgálati időszak között, míg a közösségi fogyasztás 9 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 10 %-kal esett. A közösségi gazdasági ágazat tehát elvesztette piaci részesedésének egy részét, míg az érintett behozatalok piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 0,3 százalékponttal emelkedett. |
| --- | --- |

(129)

2001 és a vizsgálati időszak között, míg a közösségi fogyasztás 9 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 10 %-kal esett. A közösségi gazdasági ágazat tehát elvesztette piaci részesedésének egy részét, míg az érintett behozatalok piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 0,3 százalékponttal emelkedett.

g)   Foglalkoztatás

| (130) | A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2001 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal csökkent. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat, az érintett termékhez kapcsolódó foglalkoztatás | 2 049 | 2 028 | 1 975 | 1 975 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 96 |

(130)

A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2001 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal csökkent.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat, az érintett termékhez kapcsolódó foglalkoztatás

2 049

2 028

1 975

1 975

Index (2001=100)

100

99

96

96

h)   Termelékenység

| (131) | A közösségi gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – évente, munkavállalónkénti termelésben mérve – 2001 és 2003 között meglehetősen stabil volt. Mivel a vizsgálati időszakban a termelés mennyisége esett, míg a foglalkoztatás azonos szinten maradt, a termelékenység 8 %-kal esett. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi gazdasági ágazat, termelékenység (tonna/fő) | 61 | 63 | 61 | 57 |
| Index (2001=100) | 100 | 103 | 101 | 93 |

(131)

A közösségi gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – évente, munkavállalónkénti termelésben mérve – 2001 és 2003 között meglehetősen stabil volt. Mivel a vizsgálati időszakban a termelés mennyisége esett, míg a foglalkoztatás azonos szinten maradt, a termelékenység 8 %-kal esett.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Közösségi gazdasági ágazat, termelékenység (tonna/fő)

61

63

61

57

Index (2001=100)

100

103

101

93

i)   A dömpingkülönbözet nagysága

| (132) | A tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendjének a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása az adott érintett országokból származó behozatal mennyiségére és árára való tekintettel nem elhanyagolható, különösen nem az átlátható, ennélfogva igen árérzékeny piacokon, mint például az érintett termék piacán. |
| --- | --- |

(132)

A tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendjének a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása az adott érintett országokból származó behozatal mennyiségére és árára való tekintettel nem elhanyagolható, különösen nem az átlátható, ennélfogva igen árérzékeny piacokon, mint például az érintett termék piacán.

j)   A korábbi dömping hatásaiból történő helyreállítás

| (133) | Míg a fentiekben és a következőkben megvizsgált mutatók mutatnak valamelyes javulást a közösségi gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetét illetően a dömpingellenes intézkedések 1999-es bevezetését követően, azt is bizonyítják, hogy a Közösség továbbra is törékeny és sebezhető helyzetben van. |
| --- | --- |

(133)

Míg a fentiekben és a következőkben megvizsgált mutatók mutatnak valamelyes javulást a közösségi gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetét illetően a dömpingellenes intézkedések 1999-es bevezetését követően, azt is bizonyítják, hogy a Közösség továbbra is törékeny és sebezhető helyzetben van.

6.3.   A mintában szereplő közösségi termelőkre vonatkozó adatok

a)   Eladási árak és a hazai árakat befolyásoló tényezők

| (134) | A közösségi gazdasági ágazat egységenkénti eladási ára 2001 és a vizsgálati időszak alatt viszonylag stabil maradt, a figyelembe vett időszak vége felé pedig igen kis mértékben növekedett. Ez az áralakulás nagyjából összhangban van a fő nyersanyag árának alakulásával, amely a figyelembe vett időszak végén szintén növekedést mutatott. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, közösségi piaci egységár (EUR/tonna) | 2 195 | 2 171 | 2 224 | 2 227 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 101 | 101 |

(134)

A közösségi gazdasági ágazat egységenkénti eladási ára 2001 és a vizsgálati időszak alatt viszonylag stabil maradt, a figyelembe vett időszak vége felé pedig igen kis mértékben növekedett. Ez az áralakulás nagyjából összhangban van a fő nyersanyag árának alakulásával, amely a figyelembe vett időszak végén szintén növekedést mutatott.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, közösségi piaci egységár (EUR/tonna)

2 195

2 171

2 224

2 227

Index (2001=100)

100

99

101

101

b)   Bérek

| (135) | 2001 és a vizsgálati időszak között az egy munkavállalóra jutó átlagbér 5 %-kal emelkedett, ami a közösségi gazdasági ágazatban az azonos időszakban vizsgált bérköltség átlagos nominális egységének 6 %-os növekedési arányához képest mérsékelt. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, alkalmazottankénti költség (1 000 EUR) | 36,6 | 37,6 | 38,2 | 38,5 |
| Index (2001=100) | 100 | 103 | 104 | 105 |

(135)

2001 és a vizsgálati időszak között az egy munkavállalóra jutó átlagbér 5 %-kal emelkedett, ami a közösségi gazdasági ágazatban az azonos időszakban vizsgált bérköltség átlagos nominális egységének 6 %-os növekedési arányához képest mérsékelt.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, alkalmazottankénti költség (1 000 EUR)

36,6

37,6

38,2

38,5

Index (2001=100)

100

103

104

105

c)   Beruházások

| (136) | Az öt, mintavételnek alávetett gyártó által az érintett termékkel kapcsolatban befektetett működőtőke éves áramlása viszonylag stabil, évi 4 millió euró körüli szinten maradt. A 2003-ban megfigyelt nagy növekedés nagyjából az egyik, mintavételnek alávetett vállalat kivételes felszerelésbeszerzésének tudható be. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, nettó beruházás (1 000 EUR) | 4 284 | 3 074 | 8 393 | 4 914 |
| Index (2001=100) | 100 | 72 | 196 | 115 |

(136)

Az öt, mintavételnek alávetett gyártó által az érintett termékkel kapcsolatban befektetett működőtőke éves áramlása viszonylag stabil, évi 4 millió euró körüli szinten maradt. A 2003-ban megfigyelt nagy növekedés nagyjából az egyik, mintavételnek alávetett vállalat kivételes felszerelésbeszerzésének tudható be.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, nettó beruházás (1 000 EUR)

4 284

3 074

8 393

4 914

Index (2001=100)

100

72

196

115

d)   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (137) | A mintavételnek alávetett gyártók nyereségessége, bár a figyelembe vett időszakban fokozatos javulást mutatott, 2001 (– 4,2 %) és a vizsgálati időszak (– 0,3 %) között negatív maradt. A beruházások megtérülése, amely a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos nyereségeként jelenik meg, a figyelembe vett időszak egésze alatt nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, nyereségesség a nem kapcsolódó vevőknek történő közösségi eladások esetében (nettó eladások százalékában) | – 4,2 % | – 1,7 % | – 1,5 % | – 0,3 % |
| A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, beruházások megtérülése (a nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve) | – 13,9 % | – 6,5 % | – 4,5 % | – 1,0 % |

(137)

A mintavételnek alávetett gyártók nyereségessége, bár a figyelembe vett időszakban fokozatos javulást mutatott, 2001 (– 4,2 %) és a vizsgálati időszak (– 0,3 %) között negatív maradt. A beruházások megtérülése, amely a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos nyereségeként jelenik meg, a figyelembe vett időszak egésze alatt nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, nyereségesség a nem kapcsolódó vevőknek történő közösségi eladások esetében (nettó eladások százalékában)

– 4,2 %

– 1,7 %

– 1,5 %

– 0,3 %

A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, beruházások megtérülése (a nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve)

– 13,9 %

– 6,5 %

– 4,5 %

– 1,0 %

e)   Pénzáramlás és tőkebevonási képesség

| (138) | A pénzforgalmi helyzet 2001 és a vizsgálati időszak között javult, mivel a fent említett kis mértékű veszteségek messze kiegyenlítődtek az egyéb, nem készpénzes tételek – mint az eszközérték-csökkenés leírása és a leltári mozgások – révén. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, pénzforgalom (1 000 EUR) | – 6 322 | 10 670 | 2 124 | 4 485 |

(138)

A pénzforgalmi helyzet 2001 és a vizsgálati időszak között javult, mivel a fent említett kis mértékű veszteségek messze kiegyenlítődtek az egyéb, nem készpénzes tételek – mint az eszközérték-csökkenés leírása és a leltári mozgások – révén.

2001

2002

2003

IP

A mintavételnek alávetett közösségi gyártók, pénzforgalom (1 000 EUR)

– 6 322

10 670

2 124

4 485

| (139) | A vizsgálat rávilágított, hogy számos, mintavételnek alávetett közösségi gyártó tőkeigényét azok nehéz pénzügyi helyzete roppant kedvezőtlenül érintette. Annak ellenére, hogy e vállalatok közül több nagy acélvállalatok részét képezi, a tőkeigényeknek nem tudnak mindig a kellő szinten eleget tenni, mivel a pénzügyi források e csoportokon belül általában a legnyereségesebb egységekhez kerülnek. |
| --- | --- |

(139)

A vizsgálat rávilágított, hogy számos, mintavételnek alávetett közösségi gyártó tőkeigényét azok nehéz pénzügyi helyzete roppant kedvezőtlenül érintette. Annak ellenére, hogy e vállalatok közül több nagy acélvállalatok részét képezi, a tőkeigényeknek nem tudnak mindig a kellő szinten eleget tenni, mivel a pénzügyi források e csoportokon belül általában a legnyereségesebb egységekhez kerülnek.

6.4.   Következtetés

| (140) | 2001 és a vizsgálati időszak között a következő mutatók alakultak pozitív irányban: a közösségi gazdasági ágazat termelőkapacitása nőtt, a zárókészletek csökkentek. A közösségi gazdasági ágazat eladási egységárai 2001 és a vizsgálati időszak között azonos szinten maradtak, a nyereségesség majdnem elérte a kiegyenlítő pontot a vizsgálati időszak alatt, míg a beruházások megtérülése és a pénzforgalom szintén növekedett. A bérek közepesen fejlődtek, a közösségi gazdasági ágazat pedig stabil ütemben folytatta a beruházást. |
| --- | --- |

(140)

2001 és a vizsgálati időszak között a következő mutatók alakultak pozitív irányban: a közösségi gazdasági ágazat termelőkapacitása nőtt, a zárókészletek csökkentek. A közösségi gazdasági ágazat eladási egységárai 2001 és a vizsgálati időszak között azonos szinten maradtak, a nyereségesség majdnem elérte a kiegyenlítő pontot a vizsgálati időszak alatt, míg a beruházások megtérülése és a pénzforgalom szintén növekedett. A bérek közepesen fejlődtek, a közösségi gazdasági ágazat pedig stabil ütemben folytatta a beruházást.

| (141) | A következő mutatók viszont negatív irányban alakultak: csökkent a termelés és a kapacitáskihasználás, az eladási mennyiségek (összhangban a piac alakulásával), a foglalkoztatás és a termelékenység. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése enyhén visszaesett, bár a veszteség jóval kevésbé volt jelentős, mint a dömpingellenes intézkedések elfogadását megelőző időszakban, amikor a piaci részesedés 9 százalékponttal esett. |
| --- | --- |

(141)

A következő mutatók viszont negatív irányban alakultak: csökkent a termelés és a kapacitáskihasználás, az eladási mennyiségek (összhangban a piac alakulásával), a foglalkoztatás és a termelékenység. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése enyhén visszaesett, bár a veszteség jóval kevésbé volt jelentős, mint a dömpingellenes intézkedések elfogadását megelőző időszakban, amikor a piaci részesedés 9 százalékponttal esett.

| (142) | Összefoglalva, a közösségi gazdasági ágazat helyzetét vegyes tendenciák jellemzik: míg néhány mutató pozitív fejlődésről tanúskodik, több másik negatív tendenciát mutat. A fent leírt tendenciák és az ideiglenes és végleges intézkedéseket bevezető rendeletekben rögzített tendenciák összevetéséből világosan kiderül, hogy az Indiából, a KNK-ból, Ukrajnából és Dél-Afrikából származó behozatalra vonatkozó, 1999-ben bevezetett dömpingellenes intézkedések pozitívan befolyásolták a közösségi gazdasági ágazat helyzetét. Ha az intézkedéseket nem játszották volna ki Moldovából és Marokkóból származó behozatalon keresztül, a helyzet talán még kedvezőbben alakult volna. Ráadásul az Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó behozatalra bevezetett dömpingellenes intézkedéseken túl, ezen országok vonatkozó piaci részesedése csökkent (lásd a (116)–(119) preambulumbekezdést), ami bizonyára csökkentette a közösségi gazdasági ágazat áraira gyakorolt nyomást. Hangsúlyozni kell mindenesetre, hogy még a pozitív fejlődésről tanúskodó mutatók – különösen a nyereségességre és a beruházások megtérülésére vonatkozóak – sem érik el azt a szintet, amely a közösségi gazdasági ágazattól az okozott károkból történő teljes helyreállása után várható lenne. |
| --- | --- |

(142)

Összefoglalva, a közösségi gazdasági ágazat helyzetét vegyes tendenciák jellemzik: míg néhány mutató pozitív fejlődésről tanúskodik, több másik negatív tendenciát mutat. A fent leírt tendenciák és az ideiglenes és végleges intézkedéseket bevezető rendeletekben rögzített tendenciák összevetéséből világosan kiderül, hogy az Indiából, a KNK-ból, Ukrajnából és Dél-Afrikából származó behozatalra vonatkozó, 1999-ben bevezetett dömpingellenes intézkedések pozitívan befolyásolták a közösségi gazdasági ágazat helyzetét. Ha az intézkedéseket nem játszották volna ki Moldovából és Marokkóból származó behozatalon keresztül, a helyzet talán még kedvezőbben alakult volna. Ráadásul az Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó behozatalra bevezetett dömpingellenes intézkedéseken túl, ezen országok vonatkozó piaci részesedése csökkent (lásd a (116)–(119) preambulumbekezdést), ami bizonyára csökkentette a közösségi gazdasági ágazat áraira gyakorolt nyomást. Hangsúlyozni kell mindenesetre, hogy még a pozitív fejlődésről tanúskodó mutatók – különösen a nyereségességre és a beruházások megtérülésére vonatkozóak – sem érik el azt a szintet, amely a közösségi gazdasági ágazattól az okozott károkból történő teljes helyreállása után várható lenne.

| (143) | Ezért azt a következtetést vonták le, hogy bár a közösségi gazdasági ágazat helyzete az intézkedések bevezetését megelőző időszakhoz képest javult, még mindig sérülékeny. |
| --- | --- |

(143)

Ezért azt a következtetést vonták le, hogy bár a közösségi gazdasági ágazat helyzete az intézkedések bevezetését megelőző időszakhoz képest javult, még mindig sérülékeny.

7.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (144) | Mint a (91) preambulumbekezdésben szerepel, az érintett országok gyártóinak megvan a lehetőségük arra, hogy növeljék a közösségi piacra irányuló exportmennyiségüket, és/vagy visszairányítsák azt oda. A vizsgálat rámutatott, hogy az összehasonlítható terméktípusok alapján az együttműködő exportáló gyártók az érintett terméket a közösségi gazdasági ágazat árainál jóval alacsonyabb áron értékesítették (58–68 % a KNK, 47–55 % India esetében). Ukrajna és Dél-Afrika esetében az együttműködés hiánya és a terméktípusok, következésképpen az importárak változatossága miatt nem kerülhetett sor a típusonkénti ár-összehasonlításra. A rendelkezésre álló tények ugyanakkor azt mutatják, hogy mind az ukrajnai, mind a dél-afrikai átlagos importár (a dömpingellenes vám nélkül értve) a közösségi gazdasági ágazat hazai árainál jelentősen, azaz – sorrendben – 65, illetve 25 %-kal alacsonyabb. Az érintett országok valószínűleg továbbra is ezeket az alacsony árakat számolnák fel, többek között annak érdekében, hogy visszanyerjék elvesztett piaci részesedésüket. Az ilyen árazási magatartás, amely az érintett országok exportőreinek azon képességével párosul, hogy az érintett termékből jelentős mennyiséget juttassanak a közösségi piacra, minden valószínűség szerint megerősítené a piacon tapasztalt árlenyomó tendenciát, vélhetően negatívan befolyásolva a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(144)

Mint a (91) preambulumbekezdésben szerepel, az érintett országok gyártóinak megvan a lehetőségük arra, hogy növeljék a közösségi piacra irányuló exportmennyiségüket, és/vagy visszairányítsák azt oda. A vizsgálat rámutatott, hogy az összehasonlítható terméktípusok alapján az együttműködő exportáló gyártók az érintett terméket a közösségi gazdasági ágazat árainál jóval alacsonyabb áron értékesítették (58–68 % a KNK, 47–55 % India esetében). Ukrajna és Dél-Afrika esetében az együttműködés hiánya és a terméktípusok, következésképpen az importárak változatossága miatt nem kerülhetett sor a típusonkénti ár-összehasonlításra. A rendelkezésre álló tények ugyanakkor azt mutatják, hogy mind az ukrajnai, mind a dél-afrikai átlagos importár (a dömpingellenes vám nélkül értve) a közösségi gazdasági ágazat hazai árainál jelentősen, azaz – sorrendben – 65, illetve 25 %-kal alacsonyabb. Az érintett országok valószínűleg továbbra is ezeket az alacsony árakat számolnák fel, többek között annak érdekében, hogy visszanyerjék elvesztett piaci részesedésüket. Az ilyen árazási magatartás, amely az érintett országok exportőreinek azon képességével párosul, hogy az érintett termékből jelentős mennyiséget juttassanak a közösségi piacra, minden valószínűség szerint megerősítené a piacon tapasztalt árlenyomó tendenciát, vélhetően negatívan befolyásolva a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetét.

| (145) | A fent leírtak alapján, bár a közösségi gazdasági ágazat helyzete a hatályos dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőző időszakhoz képest javult, még mindig sérülékeny és törékeny. Valószínű, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat ki lenne téve az érintett országokból származó, dömpingelt áron történő, nagy mennyiségű behozatalnak, ez pénzügyi helyzetének romlásához vezetne, amint azt az eredeti vizsgálatban megállapították. Ennek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal a közösségi gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(145)

A fent leírtak alapján, bár a közösségi gazdasági ágazat helyzete a hatályos dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőző időszakhoz képest javult, még mindig sérülékeny és törékeny. Valószínű, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat ki lenne téve az érintett országokból származó, dömpingelt áron történő, nagy mennyiségű behozatalnak, ez pénzügyi helyzetének romlásához vezetne, amint azt az eredeti vizsgálatban megállapították. Ennek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal a közösségi gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

8.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

8.1.   Bevezetés

| (146) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban vizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása a Közösség mint egész érdekeit sértené-e. A közösségi érdek meghatározása valamennyi különböző érdek értékelésén alapul. |
| --- | --- |

(146)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban vizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása a Közösség mint egész érdekeit sértené-e. A közösségi érdek meghatározása valamennyi különböző érdek értékelésén alapul.

| (147) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések elfogadása nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásait. |
| --- | --- |

(147)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések elfogadása nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásait.

| (148) | Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódását vagy megismétlődését valószínűsítő következtetések ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll a Közösség érdekében az intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(148)

Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódását vagy megismétlődését valószínűsítő következtetések ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll a Közösség érdekében az intézkedések fenntartása.

8.2.   A Közösség gazdasági ágazatának érdeke

| (149) | A közösségi gazdasági ágazat szerkezetileg életképes gazdasági ágazatnak bizonyult. Ezt megerősítette gazdasági helyzetének a dömpingellenes intézkedések 1999-es bevezetése után megfigyelt pozitív fejlődése. Az a tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat néhány évvel a vizsgálati időszak előtt gyakorlatilag megállította piacirészesedés-vesztését, különösen éles ellentétben áll az intézkedések bevezetését megelőző helyzettel. A közösségi gazdasági ágazat nyeresége 2001 és a vizsgálati időszak között ugyancsak javult. Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy kiderült, az intézkedéseket Moldovából és Marokkóból érkező behozatalon keresztül kijátszották. Ha ez nem történt volna meg, a közösségi gazdasági ágazat helyzete még kedvezőbben alakult volna. |
| --- | --- |

(149)

A közösségi gazdasági ágazat szerkezetileg életképes gazdasági ágazatnak bizonyult. Ezt megerősítette gazdasági helyzetének a dömpingellenes intézkedések 1999-es bevezetése után megfigyelt pozitív fejlődése. Az a tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat néhány évvel a vizsgálati időszak előtt gyakorlatilag megállította piacirészesedés-vesztését, különösen éles ellentétben áll az intézkedések bevezetését megelőző helyzettel. A közösségi gazdasági ágazat nyeresége 2001 és a vizsgálati időszak között ugyancsak javult. Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy kiderült, az intézkedéseket Moldovából és Marokkóból érkező behozatalon keresztül kijátszották. Ha ez nem történt volna meg, a közösségi gazdasági ágazat helyzete még kedvezőbben alakult volna.

| (150) | Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenleg bevezetett intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének javításával helyzete tovább javul. Ha az intézkedéseket nem tartanák érvényben, a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg ismét kárt szenvedne az érintett országokból származó, megnövekedett, dömpingáron történő behozatal következtében, jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete pedig tovább romlana. |
| --- | --- |

(150)

Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenleg bevezetett intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének javításával helyzete tovább javul. Ha az intézkedéseket nem tartanák érvényben, a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg ismét kárt szenvedne az érintett országokból származó, megnövekedett, dömpingáron történő behozatal következtében, jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete pedig tovább romlana.

8.3.   Az importőrök érdeke

| (151) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. Mint fent szerepelt, egyetlen importőr sem működött együtt teljesen e vizsgálatban. Ezért ennek megfelelően azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz jelentős negatív hatással az importőrökre vagy a kereskedőkre. |
| --- | --- |

(151)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. Mint fent szerepelt, egyetlen importőr sem működött együtt teljesen e vizsgálatban. Ezért ennek megfelelően azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz jelentős negatív hatással az importőrökre vagy a kereskedőkre.

8.4.   A felhasználók érdeke

| (152) | Az ADK-t igen változatos célokra használják, ezért az érintett felhasználó iparágak köre igen széles lehet. A felhasználó iparágak listája, a teljesség igénye nélkül: halászat, (tengeri) hajózás, olaj- és gázipar, bányászat, erdészet, légi közlekedés, magas- és mélyépítés, építőipar, felvonók. Az intézkedések bevezetésének a felhasználókra gyakorolt lehetséges hatásának vizsgálatakor arra a következtetésre jutottak az eredeti vizsgálatban, hogy mivel az ADK költségének a felhasználó iparágakra gyakorolt hatása elhanyagolható, kicsi a valószínűsége annak, hogy e költségek emelkedése jelentős hatással legyen az egyes felhasználó iparágakra. Az, hogy e felülvizsgálat keretében egyetlen felhasználó sem bocsátott rendelkezésre a fenti megállapításnak ellentmondó információt, megerősíteni látszik, hogy: i. az ADK e felhasználó iparágak termelési költségei összességének igen kis részét képezi; ii. a jelenleg hatályos intézkedések semmilyen jelentős negatív hatást nem gyakoroltak azok gazdasági helyzetére; és iii. az intézkedések hatályban tartása nem érintené kedvezőtlenül a felhasználó iparágak pénzügyi érdekeit. |
| --- | --- |

(152)

Az ADK-t igen változatos célokra használják, ezért az érintett felhasználó iparágak köre igen széles lehet. A felhasználó iparágak listája, a teljesség igénye nélkül: halászat, (tengeri) hajózás, olaj- és gázipar, bányászat, erdészet, légi közlekedés, magas- és mélyépítés, építőipar, felvonók. Az intézkedések bevezetésének a felhasználókra gyakorolt lehetséges hatásának vizsgálatakor arra a következtetésre jutottak az eredeti vizsgálatban, hogy mivel az ADK költségének a felhasználó iparágakra gyakorolt hatása elhanyagolható, kicsi a valószínűsége annak, hogy e költségek emelkedése jelentős hatással legyen az egyes felhasználó iparágakra. Az, hogy e felülvizsgálat keretében egyetlen felhasználó sem bocsátott rendelkezésre a fenti megállapításnak ellentmondó információt, megerősíteni látszik, hogy: i. az ADK e felhasználó iparágak termelési költségei összességének igen kis részét képezi; ii. a jelenleg hatályos intézkedések semmilyen jelentős negatív hatást nem gyakoroltak azok gazdasági helyzetére; és iii. az intézkedések hatályban tartása nem érintené kedvezőtlenül a felhasználó iparágak pénzügyi érdekeit.

8.5.   A szállítók érdeke

| (153) | Az eredeti vizsgálatban arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi gazdasági ágazat szállítói számára hasznos volt az intézkedések bevezetése. Mivel ennek ellentmondó információ e felülvizsgálat során sem került napvilágra, úgy ítélik meg, hogy a hatályos intézkedések fenntartása továbbra is pozitív hatással lesz a szállítókra. |
| --- | --- |

(153)

Az eredeti vizsgálatban arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi gazdasági ágazat szállítói számára hasznos volt az intézkedések bevezetése. Mivel ennek ellentmondó információ e felülvizsgálat során sem került napvilágra, úgy ítélik meg, hogy a hatályos intézkedések fenntartása továbbra is pozitív hatással lesz a szállítókra.

8.6.   Végkövetkeztetés a közösségi érdekkel kapcsolatban

| (154) | A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(154)

A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának.

9.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (155) | Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és meggondolásokról, amelyek alapján a hatályos intézkedések fenntartását szándékoznak ajánlani. Egyúttal kijelöltek egy, e dokumentum közzétételét követő határidőt is észrevételek benyújtására. Nem érkeztek olyan észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken. |
| --- | --- |

(155)

Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és meggondolásokról, amelyek alapján a hatályos intézkedések fenntartását szándékoznak ajánlani. Egyúttal kijelöltek egy, e dokumentum közzétételét követő határidőt is észrevételek benyújtására. Nem érkeztek olyan észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken.

| (156) | A fentiekből az következik, hogy – az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint – az Indiából, a KNK-ból, Ukrajnából és Dél-Afrikából származó ADK-ra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések értékvámból állnak, kivéve az érintett termék egy olyan indiai, illetve egy olyan dél-afrikai vállalat által gyártott és a közösségi piacra irányuló exportra eladott behozatalát, amelyek kötelezettségvállalásait elfogadták. |
| --- | --- |

(156)

A fentiekből az következik, hogy – az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint – az Indiából, a KNK-ból, Ukrajnából és Dél-Afrikából származó ADK-ra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések értékvámból állnak, kivéve az érintett termék egy olyan indiai, illetve egy olyan dél-afrikai vállalat által gyártott és a közösségi piacra irányuló exportra eladott behozatalát, amelyek kötelezettségvállalásait elfogadták.

| (157) | Mint a (3) preambulumbekezdésben szerepel, az érintett termék Ukrajnából és a KNK-ból származó behozatalára vonatkozó, hatályos dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztették azért, hogy lefedjék a Moldovából és Marokkóból szállított ADK-behozatalt is, tekintet nélkül arra, hogy azt Moldovából vagy Marokkóból származónak jelentették-e be, vagy sem. Az érintett termék behozatalára vonatkozó, fenntartandó dömpingellenes vámot – mint a (156) preambulumbekezdésben szerepel – továbbra is ki kell terjeszteni a Moldovából és Marokkóból szállított ADK-behozatalra, tekintet nélkül arra, hogy azt Moldovából vagy Marokkóból származónak jelentették-e be, vagy sem. A kiterjesztett intézkedések alól az 1886/2004/EK rendelet alapján mentességet élvező marokkói exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia, |
| --- | --- |

(157)

Mint a (3) preambulumbekezdésben szerepel, az érintett termék Ukrajnából és a KNK-ból származó behozatalára vonatkozó, hatályos dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztették azért, hogy lefedjék a Moldovából és Marokkóból szállított ADK-behozatalt is, tekintet nélkül arra, hogy azt Moldovából vagy Marokkóból származónak jelentették-e be, vagy sem. Az érintett termék behozatalára vonatkozó, fenntartandó dömpingellenes vámot – mint a (156) preambulumbekezdésben szerepel – továbbra is ki kell terjeszteni a Moldovából és Marokkóból szállított ADK-behozatalra, tekintet nélkül arra, hogy azt Moldovából vagy Marokkóból származónak jelentették-e be, vagy sem. A kiterjesztett intézkedések alól az 1886/2004/EK rendelet alapján mentességet élvező marokkói exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre az Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Ukrajnából és Dél-Afrikából származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötelekre és -kábelekre, beleértve a zárt sodrású köteleket is, viszont kizárva a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket, amelyeket az ex 7312 10 82 (TARIC-kód: 7312108219), ex 7312 10 84 (TARIC-kód: 7312108419), ex 7312 10 86 (TARIC-kód: 7312108619), ex 7312 10 88 (TARIC-kód: 7312108819) és ex 7312 10 99 (TARIC-kód: 7312109919) KN-kód alá sorolnak be.

(2)   Az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti CIF nettó ára esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:

| Ország | Vállalat | Vámtétel
  (%) | TARIC kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Usha Martin Limited (korábban Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd.) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India | 23,8 | 8613 |
| Az összes többi vállalat | 30,8 | 8900 |
| Kínai Népköztársaság | Minden vállalat | 60,4 | — |
| Ukrajna | Minden vállalat | 51,8 | — |
| Dél-Afrika | Minden vállalat | 38,6 | 8900 |

Ország

Vállalat

Vámtétel

(%)

TARIC kiegészítő kód

India

Usha Martin Limited (korábban Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd.) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India

23,8

8613

Az összes többi vállalat

30,8

8900

Kínai Népköztársaság

Minden vállalat

60,4

—

Ukrajna

Minden vállalat

51,8

—

Dél-Afrika

Minden vállalat

38,6

8900

(3)   Az Ukrajnából származó behozatalra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám – a (2) bekezdésben leírtak szerint – kiterjed ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Moldovából szállított behozatalára, tekintet nélkül arra, hogy azt Moldovából származónak jelentették-e be, vagy sem (TARIC-kódok sorrendben: 7312108211, 7312108411, 7312108611, 7312108811, 7312109911).

(4)   A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám – a (2) bekezdésben leírtak szerint – kiterjed ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Marokkóból szállított behozatalára, tekintet nélkül arra, hogy azt Marokkóból származónak jelentették-e be, vagy sem (TARIC-kódok sorrendben: 7312108212, 7312108412, 7312108612, 7312108812, 7312109912), kivéve a Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokkó – által gyártott termékeket (TARIC kiegészítő kód: A567).

(5)   Az (1) bekezdéstől eltérve a végleges dömpingellenes vám nem alkalmazandó a 2. cikk értelmében szabad forgalomba bocsátott behozatalra.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett, a következő kiegészítő TARIC kiegészítő kódok alá sorolt behozatal, amelyet az alábbi vállalatok egyike gyártott és közvetlenül vitt ki (azaz szállított és számlázott) egy közösségi vállalatnak importőrként, mentesül az 1. cikkben meghatározott dömpingellenes vámok alól, amennyiben a behozatalra ugyanezen cikk (2) bekezdésével összhangban került sor.

| Ország | Vállalat | TARIC kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| India | Usha Martin Limited (korábban Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd.) |
| 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India |

Ország

Vállalat

TARIC kiegészítő kód

India

Usha Martin Limited (korábban Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd.)

2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India

A024

Dél-Afrika

| Haggie |
| --- |
| Lower Germiston Road Jupiter |
| PO Box 40072 |
| Cleveland |
| Dél-Afrika |

Haggie

Lower Germiston Road Jupiter

PO Box 40072

Cleveland

Dél-Afrika

A023

(2)   Az (1) bekezdésben említett behozatalok mentesülnek a dömpingellenes vám alól, amennyiben:

| a) | a szabad forgalomba bocsátáshoz benyújtott vámáru-nyilatkozattal egyidejűleg a tagállam vámhatóságainak olyan érvényes, kötelezettségvállalást tartalmazó számlát is bemutatnak, amely legalább a mellékletben felsorolt elemeket tartalmazza; továbbá |
| --- | --- |

a)

a szabad forgalomba bocsátáshoz benyújtott vámáru-nyilatkozattal egyidejűleg a tagállam vámhatóságainak olyan érvényes, kötelezettségvállalást tartalmazó számlát is bemutatnak, amely legalább a mellékletben felsorolt elemeket tartalmazza; továbbá

| b) | a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalást tartalmazó számlán szereplő áruleírásnak. |
| --- | --- |

b)

a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalást tartalmazó számlán szereplő áruleírásnak.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

G. BROWN

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 217., 1999.8.17., 1. o. Az 1674/2003/EK rendelettel (HL L 238., 2003.9.25., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 217., 1999.8.17., 63. o. Az 1678/2003/EK rendelettel (HL L 238., 2003.9.25., 13. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 120., 2004.4.24., 1. o.

4

(5)  HL L 328., 2004.10.30., 1. o.

5

(6)  HL C 283., 2004.11.20., 6. o.

6

(7)  HL L 276., 2005.10.21., 62. o.

7

(8)  HL C 272., 2003.11.13., 2. o.

8

(9)  HL C 203., 2004.8.11., 4. o.

9

(10)  HL C 207., 2004.8.17., 2. o.

10

(11)  HL L 211., 2001.8.4., 1. o. A legutóbb az 564/2005/EK rendelettel (HL L 97., 2005.4.15., 1. o.) módosított rendelet.

11

---

MELLÉKLET

A Közösségbe irányuló értékesítés során a vállalatnak a következő elemeket kell feltüntetnie a kötelezettségvállalás tárgyát képező acél drótkötelek és -kábelek eladására vonatkozó kötelezettségvállalási számlán:

| 1. | A termék bejelentési kódszáma (PRC) (ahogy a szóban forgó exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalásban szerepel), beleértve a típust, a sodratok számát, sodratonként a huzalok számát és a KN-kódot. |
| --- | --- |

1.

A termék bejelentési kódszáma (PRC) (ahogy a szóban forgó exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalásban szerepel), beleértve a típust, a sodratok számát, sodratonként a huzalok számát és a KN-kódot.

| 2. | Az áru pontos leírása, amely kiterjed a következőkre:






  — | a vállalat termékkódszáma (CPC), |
| --- | --- | --- |

2.

Az áru pontos leírása, amely kiterjed a következőkre:

—

a vállalat termékkódszáma (CPC),

| — | KN-kód, |
| --- | --- |

—

KN-kód,

| — | az a kiegészítő TARIC-kód, amely alatt a számlán szereplő árukat a közösségi határon (a rendeletnek megfelelően) vámkezelni lehet, |
| --- | --- |

—

az a kiegészítő TARIC-kód, amely alatt a számlán szereplő árukat a közösségi határon (a rendeletnek megfelelően) vámkezelni lehet,

| — | mennyiség (kilogrammban kifejezve), |
| --- | --- |

—

mennyiség (kilogrammban kifejezve),

| — | az alkalmazható minimumár. |
| --- | --- |

—

az alkalmazható minimumár.

| 3. | Az értékesítés feltételeinek leírása, többek között:






  — | kilogrammonkénti ár, |
| --- | --- | --- |

3.

Az értékesítés feltételeinek leírása, többek között:

—

kilogrammonkénti ár,

| — | alkalmazható fizetési feltételek, |
| --- | --- |

—

alkalmazható fizetési feltételek,

| — | alkalmazható szállítási feltételek, |
| --- | --- |

—

alkalmazható szállítási feltételek,

| — | árengedmények és visszatérítések összege. |
| --- | --- |

—

árengedmények és visszatérítések összege.

| 4. | Az importőr neve, amelynek részére a számlát a vállalat közvetlenül kiállította. |
| --- | --- |

4.

Az importőr neve, amelynek részére a számlát a vállalat közvetlenül kiállította.

| 5. | A vállalat azon tisztviselőjének neve, aki a kötelezettségvállalásra vonatkozó számlát kiállította és a következő nyilatkozatot aláírta:
  „Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő árunak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése a(z) ... [vállalat] által felajánlott és az Európai Bizottság által az 1999/572/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes, és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

5.

A vállalat azon tisztviselőjének neve, aki a kötelezettségvállalásra vonatkozó számlát kiállította és a következő nyilatkozatot aláírta:

„Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő árunak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése a(z) ... [vállalat] által felajánlott és az Európai Bizottság által az 1999/572/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes, és megfelel a valóságnak.”

---

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/23

---

A TANÁCS 1859/2005/EK RENDELETE

(2005. november 14.)

az Üzbegisztánnal szembeni egyes korlátozó intézkedések elrendeléséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 60. és 301. cikkére,

tekintettel az Üzbegisztán elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2005. november 14-i 2005/792/KKBP közös álláspontra (1),

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 2005. május 23-án a Tanács élesen elítélte, hogy a kelet-üzbegisztáni Andizsánban „az üzbég biztonsági erők a jelentések szerint mértéktelen, aránytalan és válogatás nélküli erőszakot alkalmaztak” abban a hónapban. A Tanács mély sajnálatának adott hangot, amiért az üzbég hatóságok nem tudtak megfelelően eleget tenni az ENSZ független nemzetközi vizsgálatot szorgalmazó felhívásának. 2005. június 13-án nyomatékosan arra kérte e hatóságokat, hogy 2005 júniusának végéig vizsgálják felül álláspontjukat. |
| --- | --- |

(1)

2005. május 23-án a Tanács élesen elítélte, hogy a kelet-üzbegisztáni Andizsánban „az üzbég biztonsági erők a jelentések szerint mértéktelen, aránytalan és válogatás nélküli erőszakot alkalmaztak” abban a hónapban. A Tanács mély sajnálatának adott hangot, amiért az üzbég hatóságok nem tudtak megfelelően eleget tenni az ENSZ független nemzetközi vizsgálatot szorgalmazó felhívásának. 2005. június 13-án nyomatékosan arra kérte e hatóságokat, hogy 2005 júniusának végéig vizsgálják felül álláspontjukat.

| (2) | Mivel mostanáig kielégítő válasz nem érkezett, a 2005/792/KKBP közös álláspont többek között előírja, hogy bizonyos korlátozó intézkedéseket kell bevezetni egy egyéves kezdeti időszakra, amely időszak alatt az intézkedéseket folyamatos felülvizsgálat alatt tartják. |
| --- | --- |

(2)

Mivel mostanáig kielégítő válasz nem érkezett, a 2005/792/KKBP közös álláspont többek között előírja, hogy bizonyos korlátozó intézkedéseket kell bevezetni egy egyéves kezdeti időszakra, amely időszak alatt az intézkedéseket folyamatos felülvizsgálat alatt tartják.

| (3) | A 2005/792/KKBP közös álláspont által előírt korlátozó intézkedések magukban foglalják többek között a belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések kivitelére, továbbá az e felszerelésekhez, katonai tevékenységhez, fegyverekhez és az azokhoz tartozó eszközökhöz kapcsolódó technikai, finanszírozási és pénzügyi segítségnyújtásra vonatkozó tilalmat. |
| --- | --- |

(3)

A 2005/792/KKBP közös álláspont által előírt korlátozó intézkedések magukban foglalják többek között a belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések kivitelére, továbbá az e felszerelésekhez, katonai tevékenységhez, fegyverekhez és az azokhoz tartozó eszközökhöz kapcsolódó technikai, finanszírozási és pénzügyi segítségnyújtásra vonatkozó tilalmat.

| (4) | Ezen intézkedések a Szerződés alkalmazási körének hatálya alá tartoznak, és ezért – különösen a tagállamok gazdasági szereplői által való egységes alkalmazásuk biztosítása végett – közösségi jogszabályokra van szükség azok végrehajtása érdekében oly mértékben, amennyire ez a Közösséget érinti. E rendelet alkalmazásában a Közösség területe magában foglalja a tagállamoknak a Szerződés hatálya alá tartozó területeit a Szerződésben meghatározott feltételek mellett. |
| --- | --- |

(4)

Ezen intézkedések a Szerződés alkalmazási körének hatálya alá tartoznak, és ezért – különösen a tagállamok gazdasági szereplői által való egységes alkalmazásuk biztosítása végett – közösségi jogszabályokra van szükség azok végrehajtása érdekében oly mértékben, amennyire ez a Közösséget érinti. E rendelet alkalmazásában a Közösség területe magában foglalja a tagállamoknak a Szerződés hatálya alá tartozó területeit a Szerződésben meghatározott feltételek mellett.

| (5) | A belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések listáját kellő időben a Kombinált Nómenklatúra a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) I. mellékletében meghatározott referenciaszámainak feltüntetésével kell benyújtani. |
| --- | --- |

(5)

A belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések listáját kellő időben a Kombinált Nómenklatúra a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) I. mellékletében meghatározott referenciaszámainak feltüntetésével kell benyújtani.

| (6) | A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek a kihirdetése napján kell hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek a kihirdetése napján kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések”: az I. mellékletben felsorolt cikkek; |
| --- | --- |

1.

„belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések”: az I. mellékletben felsorolt cikkek;

| 2. | „technikai segítségnyújtás”: javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz vagy bármely más technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó bármilyen jellegű technikai segítségnyújtás, amely oktatás, tanácsadás, képzés, szakmai tudás és készségek átadása, illetve tanácsadó szolgáltatás formájában valósul meg; a technikai segítségnyújtás magában foglalja a szóbeli segítségnyújtást is; |
| --- | --- |

2.

„technikai segítségnyújtás”: javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz vagy bármely más technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó bármilyen jellegű technikai segítségnyújtás, amely oktatás, tanácsadás, képzés, szakmai tudás és készségek átadása, illetve tanácsadó szolgáltatás formájában valósul meg; a technikai segítségnyújtás magában foglalja a szóbeli segítségnyújtást is;

| 3. | „a Közösség területe”: azon tagállamok területére terjed ki, amelyekre – a Szerződésben megállapított feltételek szerint – a Szerződést alkalmazni kell. |
| --- | --- |

3.

„a Közösség területe”: azon tagállamok területére terjed ki, amelyekre – a Szerződésben megállapított feltételek szerint – a Szerződést alkalmazni kell.

2. cikk

Tilos:

| a) | Üzbegisztánban, vagy az országban történő használatra bármely természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet számára a belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések beszerzése, szállítása vagy kivitele, tekintet nélkül arra, hogy a Közösségből származnak-e vagy sem; |
| --- | --- |

a)

Üzbegisztánban, vagy az országban történő használatra bármely természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet számára a belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések beszerzése, szállítása vagy kivitele, tekintet nélkül arra, hogy a Közösségből származnak-e vagy sem;

| b) | az a) pontban említett felszerelésekhez kapcsolódó közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás bármely természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet számára Üzbegisztánban vagy az országban történő használatra; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett felszerelésekhez kapcsolódó közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás bármely természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet számára Üzbegisztánban vagy az országban történő használatra;

| c) | az a) pontban említett felszerelésekhez kapcsolódó közvetlen vagy közvetett finanszírozási vagy pénzügyi segítségnyújtás bármely természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet számára Üzbegisztánban vagy az országban történő használatra; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett felszerelésekhez kapcsolódó közvetlen vagy közvetett finanszírozási vagy pénzügyi segítségnyújtás bármely természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet számára Üzbegisztánban vagy az országban történő használatra;

| d) | tudatos és szándékos részvétel olyan tevékenységekben, amelyek közvetlen vagy közvetett célja vagy hatása az a), b) vagy c) pontban említett ügyletek előmozdítása. |
| --- | --- |

d)

tudatos és szándékos részvétel olyan tevékenységekben, amelyek közvetlen vagy közvetett célja vagy hatása az a), b) vagy c) pontban említett ügyletek előmozdítása.

3. cikk

Tilos:

| a) | katonai tevékenységhez, továbbá fegyverek és a hozzájuk tartozó eszközök biztosításához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódó bármilyen jellegű technikai segítségnyújtás – beleértve a lőfegyvereket, a lőszert, a katonai járműveket és a felszerelést, a katonai jellegű járműveket és mindezek pótalkatrészeit – bármely természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet számára Üzbegisztánban vagy az országban történő használatra; |
| --- | --- |

a)

katonai tevékenységhez, továbbá fegyverek és a hozzájuk tartozó eszközök biztosításához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódó bármilyen jellegű technikai segítségnyújtás – beleértve a lőfegyvereket, a lőszert, a katonai járműveket és a felszerelést, a katonai jellegű járműveket és mindezek pótalkatrészeit – bármely természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet számára Üzbegisztánban vagy az országban történő használatra;

| b) | katonai tevékenységekkel kapcsolatos finanszírozást vagy pénzügyi segítséget nyújtani, beleértve különösen fegyver vagy ahhoz tartozó eszközök eladásával, beszerzésével, szállításával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás és egyéb szolgáltatások nyújtására vonatkozó juttatásokat, kölcsönöket, és exporthitel-biztosítást bármely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv számára Üzbegisztánban vagy az országban történő felhasználásra; |
| --- | --- |

b)

katonai tevékenységekkel kapcsolatos finanszírozást vagy pénzügyi segítséget nyújtani, beleértve különösen fegyver vagy ahhoz tartozó eszközök eladásával, beszerzésével, szállításával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás és egyéb szolgáltatások nyújtására vonatkozó juttatásokat, kölcsönöket, és exporthitel-biztosítást bármely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv számára Üzbegisztánban vagy az országban történő felhasználásra;

| c) | tudatos és szándékos részvétel olyan tevékenységekben, amelyek célja vagy hatása az a) és b) pontban említett ügyletek előmozdítása. |
| --- | --- |

c)

tudatos és szándékos részvétel olyan tevékenységekben, amelyek célja vagy hatása az a) és b) pontban említett ügyletek előmozdítása.

4. cikk

(1)   A 2. és 3. cikktől eltérve a II. mellékletben felsorolt tagállamok illetékes hatóságai engedélyezhetik:

| a) | a belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések beszerzését, szállítását vagy kivitelét, amennyiben azt a következő célokra szánták:






  i. | a Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erőkkel (ISAF) és a „Tartós Szabadság hadművelettel” (OEF) együttműködő erők általi használatra Üzbegisztánban, vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések beszerzését, szállítását vagy kivitelét, amennyiben azt a következő célokra szánták:

i.

a Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erőkkel (ISAF) és a „Tartós Szabadság hadművelettel” (OEF) együttműködő erők általi használatra Üzbegisztánban, vagy

| ii. | kizárólag humanitárius vagy védelmi használatra; |
| --- | --- |

ii.

kizárólag humanitárius vagy védelmi használatra;

| b) | az a) pontban jelzett felszereléshez kapcsolódó finanszírozás, illetve pénzügyi vagy technikai segítségnyújtás; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban jelzett felszereléshez kapcsolódó finanszírozás, illetve pénzügyi vagy technikai segítségnyújtás;

| c) | a következőkhöz kapcsolódó finanszírozás, illetve pénzügyi vagy technikai segítségnyújtás:






  i. | emberi élet kioltására nem alkalmas, kizárólag humanitárius vagy védelmi használatra szánt katonai felszerelés az ENSZ intézménykiépítési programjai, az Európai Unió és a Közösség, vagy az EU és az ENSZ válságkezelési műveletei számára; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a következőkhöz kapcsolódó finanszírozás, illetve pénzügyi vagy technikai segítségnyújtás:

i.

emberi élet kioltására nem alkalmas, kizárólag humanitárius vagy védelmi használatra szánt katonai felszerelés az ENSZ intézménykiépítési programjai, az Európai Unió és a Közösség, vagy az EU és az ENSZ válságkezelési műveletei számára; vagy

| ii. | katonai felszerelés az ISAF-fal és az OEF együttműködő erők általi használatra Üzbegisztánban. |
| --- | --- |

ii.

katonai felszerelés az ISAF-fal és az OEF együttműködő erők általi használatra Üzbegisztánban.

(2)   Nem adható engedély olyan tevékenységekhez, amelyek már megtörténtek.

5. cikk

A 2. és 3. cikket nem kell alkalmazni az Egyesült Nemzetek személyzete, az Európai Unió, a Közösség vagy tagállamainak személyzete, a média képviselői, és a humanitárius szervezetek, a fejlesztési segélyek képviselői és a hozzájuk tartozó személyek által kizárólag a saját személyes használatukra Üzbegisztánba ideiglenesen kivitt védőruházatra, beleértve a golyóálló mellényt és a katonai sisakot.

6. cikk

A Bizottság és a tagállamok azonnal tájékoztatják egymást az e rendelet szerint megtett intézkedésekről, és ellátják egymást a rendelkezésükre álló minden más, az e rendelettel kapcsolatos vonatkozó információval, különösen az ennek megsértésével és végrehajtásával kapcsolatos problémákra és a nemzeti bíróságok által meghozott ítéletekre vonatkozó információkkal.

7. cikk

A Bizottságot felhatalmazzák a II. mellékletnek a tagállamok által nyújtott információk alapján történő módosítására.

8. cikk

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést azok végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankciókra vonatkozóan követelmény a hatékonyság, az arányosság és a visszatartó erő.

A tagállamok e rendelet hatálybalépése után haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályokról, valamint bármely azt követő módosításról.

9. cikk

Ezt a rendeletet alkalmazni kell:

| a) | a Közösség területén, annak légterét is ideértve; |
| --- | --- |

a)

a Közösség területén, annak légterét is ideértve;

| b) | bármely tagállam fennhatósága alá tartozó légi jármű vagy hajó fedélzetén; |
| --- | --- |

b)

bármely tagállam fennhatósága alá tartozó légi jármű vagy hajó fedélzetén;

| c) | bármely olyan, a Közösség területén vagy azon kívül tartózkodó természetes személyre, aki valamely tagállam állampolgára; |
| --- | --- |

c)

bármely olyan, a Közösség területén vagy azon kívül tartózkodó természetes személyre, aki valamely tagállam állampolgára;

| d) | bármely tagállam joga szerint létesített vagy letelepedett jogi személyre, szervre vagy szervezetre; |
| --- | --- |

d)

bármely tagállam joga szerint létesített vagy letelepedett jogi személyre, szervre vagy szervezetre;

| e) | a Közösségen belül bármely üzleti tevékenységre vonatkozóan bármely jogi személyre, szervre vagy szervezetre, részben vagy teljes egészben. |
| --- | --- |

e)

a Közösségen belül bármely üzleti tevékenységre vonatkozóan bármely jogi személyre, szervre vagy szervezetre, részben vagy teljes egészben.

10. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

a Tanács részéről

az elnökasszony

T. JOWELL

---

(1)  A Hivatalos Lap 72-ik oldalán található.

1

(2)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb a 493/2005/EK rendelettel (HL L 82., 2005.3.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

A belső elnyomás megvalósítására alkalmas felszerelések az 1. cikk (1) bekezdésében és a 2. cikk (1) bekezdésében említett listája

Az alábbi lista nem tartalmazza a kifejezetten katonai használatra tervezett, vagy átalakított cikkeket.

| 1. | Golyóálló és rohamsisakok, rohampajzsok és golyóálló pajzsok, illetve a speciálisan azokhoz tervezett alkatrészek. |
| --- | --- |

1.

Golyóálló és rohamsisakok, rohampajzsok és golyóálló pajzsok, illetve a speciálisan azokhoz tervezett alkatrészek.

| 2. | Speciális ujjlenyomat-rögzítő berendezés. |
| --- | --- |

2.

Speciális ujjlenyomat-rögzítő berendezés.

| 3. | Elektromos áram vezérlésű kereső fényszórók. |
| --- | --- |

3.

Elektromos áram vezérlésű kereső fényszórók.

| 4. | Golyóálló védelemmel ellátott építőipari felszerelés. |
| --- | --- |

4.

Golyóálló védelemmel ellátott építőipari felszerelés.

| 5. | Vadászkések. |
| --- | --- |

5.

Vadászkések.

| 6. | Sörétes puska gyártására tervezett speciális felszerelés. |
| --- | --- |

6.

Sörétes puska gyártására tervezett speciális felszerelés.

| 7. | Lőszerek kézi töltésére szolgáló felszerelés. |
| --- | --- |

7.

Lőszerek kézi töltésére szolgáló felszerelés.

| 8. | Távközlési lehallgatóberendezések. |
| --- | --- |

8.

Távközlési lehallgatóberendezések.

| 9. | Tranzisztoros optikai keresők. |
| --- | --- |

9.

Tranzisztoros optikai keresők.

| 10. | Képélesítő képcsövek. |
| --- | --- |

10.

Képélesítő képcsövek.

| 11. | Távcsöves irányzékok. |
| --- | --- |

11.

Távcsöves irányzékok.

| 12. | Nem kifejezetten katonai felhasználásra tervezett, sima furatú fegyverek és a hozzájuk való lőszer, valamint azok speciális alkatrészei; kivéve:






  — | a jelzőpisztolyokat; |
| --- | --- | --- |

12.

Nem kifejezetten katonai felhasználásra tervezett, sima furatú fegyverek és a hozzájuk való lőszer, valamint azok speciális alkatrészei; kivéve:

—

a jelzőpisztolyokat;

| — | a sűrített levegővel vagy lőszerrel működő, ipari eszközként vagy állatok kíméletes elkábítására használt belövőkészülékeket. |
| --- | --- |

—

a sűrített levegővel vagy lőszerrel működő, ipari eszközként vagy állatok kíméletes elkábítására használt belövőkészülékeket.

| 13. | Lőfegyverek használatának oktatásában használt szimulátorok és azok speciálisan tervezett vagy átalakított alkatrészei és tartozékai. |
| --- | --- |

13.

Lőfegyverek használatának oktatásában használt szimulátorok és azok speciálisan tervezett vagy átalakított alkatrészei és tartozékai.

| 14. | Nem kifejezetten katonai felhasználásra tervezett, bombák és kézigránátok, valamint a hozzájuk való lőszer, és azok speciális alkatrészei; |
| --- | --- |

14.

Nem kifejezetten katonai felhasználásra tervezett, bombák és kézigránátok, valamint a hozzájuk való lőszer, és azok speciális alkatrészei;

| 15. | Nem kifejezetten katonai szabványoknak vagy előírásoknak megfelelően gyártott rohamrendőri testvédő páncél, valamint annak speciális alkatrészei. |
| --- | --- |

15.

Nem kifejezetten katonai szabványoknak vagy előírásoknak megfelelően gyártott rohamrendőri testvédő páncél, valamint annak speciális alkatrészei.

| 16. | Terepen történő használatra szánt, golyóálló védelemmel gyártott vagy azzal felszerelt összkerékmeghajtású haszonjárművek és az ilyen járművek páncélzata. |
| --- | --- |

16.

Terepen történő használatra szánt, golyóálló védelemmel gyártott vagy azzal felszerelt összkerékmeghajtású haszonjárművek és az ilyen járművek páncélzata.

| 17. | Vízágyúk és azok speciálisan tervezett vagy átalakított alkatrészei. |
| --- | --- |

17.

Vízágyúk és azok speciálisan tervezett vagy átalakított alkatrészei.

| 18. | Vízágyúval felszerelt járművek. |
| --- | --- |

18.

Vízágyúval felszerelt járművek.

| 19. | Speciális járművek, amelyeket határvédelmi célokra elektromos töltéssel elláthatóan gyártottak vagy ilyenné alakítottak, és az ilyen célra tervezett vagy átalakított alkatrészek. |
| --- | --- |

19.

Speciális járművek, amelyeket határvédelmi célokra elektromos töltéssel elláthatóan gyártottak vagy ilyenné alakítottak, és az ilyen célra tervezett vagy átalakított alkatrészek.

| 20. | A gyártó vagy szállító által zavargások kézben tartására alkalmasnak nyilvánított hangjelző készülékek és azok speciális alkatrészei. |
| --- | --- |

20.

A gyártó vagy szállító által zavargások kézben tartására alkalmasnak nyilvánított hangjelző készülékek és azok speciális alkatrészei.

| 21. | A kifejezetten emberek fizikai korlátozásának céljára tervezett bokabilincsek, láncos bilincsek, láncok és elektromos sokkolószíjak, kivéve:






  — | azon kézbilincseket, amelyek legnagyobb mérete zárt állapotban a lánccal együtt nem haladja meg a 240 mm-t. |
| --- | --- | --- |

21.

A kifejezetten emberek fizikai korlátozásának céljára tervezett bokabilincsek, láncos bilincsek, láncok és elektromos sokkolószíjak, kivéve:

—

azon kézbilincseket, amelyek legnagyobb mérete zárt állapotban a lánccal együtt nem haladja meg a 240 mm-t.

| 22. | Zavargások kézben tartására vagy önvédelemre tervezett vagy ilyenné alakított, valamely anyag (mint például könnygáz vagy bors-spray) kibocsátásával cselekvésképtelenséget okozó hordozható készülékek, valamint ezek speciális alkatrészei. |
| --- | --- |

22.

Zavargások kézben tartására vagy önvédelemre tervezett vagy ilyenné alakított, valamely anyag (mint például könnygáz vagy bors-spray) kibocsátásával cselekvésképtelenséget okozó hordozható készülékek, valamint ezek speciális alkatrészei.

| 23. | Zavargások kézben tartására vagy önvédelemre tervezett vagy eszerint átalakított, áramütést okozó hordozható készülékek (beleértve az elektromos sokkolóbotokat, az elektromos sokkolópajzsokat, a kábítópisztolyokat, továbbá az elektromos sokkoló lövedékeket) és a kifejezetten e célra tervezett vagy átalakított alkatrészeket. |
| --- | --- |

23.

Zavargások kézben tartására vagy önvédelemre tervezett vagy eszerint átalakított, áramütést okozó hordozható készülékek (beleértve az elektromos sokkolóbotokat, az elektromos sokkolópajzsokat, a kábítópisztolyokat, továbbá az elektromos sokkoló lövedékeket) és a kifejezetten e célra tervezett vagy átalakított alkatrészeket.

| 24. | Elrejtett robbanóanyagok felderítésére képes elektronikus felszerelés és azok speciális alkatrészei, kivéve:






  — | a TV vagy röntgen vizsgálóberendezéseket. |
| --- | --- | --- |

24.

Elrejtett robbanóanyagok felderítésére képes elektronikus felszerelés és azok speciális alkatrészei, kivéve:

—

a TV vagy röntgen vizsgálóberendezéseket.

| 25. | Elektronikus zavaróberendezés, amelyet kifejezetten házilag gyártott robbanóeszközök rádió-távvezérléssel történő felrobbantásának megakadályozására terveztek, és azok speciális alkatrészei. |
| --- | --- |

25.

Elektronikus zavaróberendezés, amelyet kifejezetten házilag gyártott robbanóeszközök rádió-távvezérléssel történő felrobbantásának megakadályozására terveztek, és azok speciális alkatrészei.

| 26. | Elektromos árammal vagy más eszközökkel előidézett robbantás céljára tervezett berendezések és készülékek, ideértve a gyújtószerkezeteket, petárdákat, gyutacsokat és gyújtózsinórokat, valamint ezek speciális alkatrészeit, kivéve:






  — | a kifejezetten valamilyen konkrét kereskedelmi használatra szánt eszközöket, amelyek robbanóanyagok segítségével más olyan berendezést vagy készüléket hoznak működésbe vagy működtetnek, amelyek feladata nem a robbanás előidézése (például gépkocsik légzsákfelfújó berendezése, automatikus tűzoltó berendezések kioldóelemeinél a túlfeszültséggátló védelem). |
| --- | --- | --- |

26.

Elektromos árammal vagy más eszközökkel előidézett robbantás céljára tervezett berendezések és készülékek, ideértve a gyújtószerkezeteket, petárdákat, gyutacsokat és gyújtózsinórokat, valamint ezek speciális alkatrészeit, kivéve:

—

a kifejezetten valamilyen konkrét kereskedelmi használatra szánt eszközöket, amelyek robbanóanyagok segítségével más olyan berendezést vagy készüléket hoznak működésbe vagy működtetnek, amelyek feladata nem a robbanás előidézése (például gépkocsik légzsákfelfújó berendezése, automatikus tűzoltó berendezések kioldóelemeinél a túlfeszültséggátló védelem).

| 27. | A robbanóanyagok hatástalanítására készült tűzszerészkészülékek és berendezések; kivéve:






  — | a bombatakarókat; |
| --- | --- | --- |

27.

A robbanóanyagok hatástalanítására készült tűzszerészkészülékek és berendezések; kivéve:

—

a bombatakarókat;

| — | az olyan tárgyak védőburkolataként szolgáló konténereket, amelyekről ismert vagy gyanítható, hogy azok házilag gyártott robbanóanyagok. |
| --- | --- |

—

az olyan tárgyak védőburkolataként szolgáló konténereket, amelyekről ismert vagy gyanítható, hogy azok házilag gyártott robbanóanyagok.

| 28. | Éjjellátó és hőfénykép-alkotó berendezések, valamint az azokhoz tartozó képélesítő képcsövek vagy tranzisztoros érzékelők. |
| --- | --- |

28.

Éjjellátó és hőfénykép-alkotó berendezések, valamint az azokhoz tartozó képélesítő képcsövek vagy tranzisztoros érzékelők.

| 29. | Egyenes irányú robbanótöltetek. |
| --- | --- |

29.

Egyenes irányú robbanótöltetek.

| 30. | Robbanóanyagok és az azokhoz kapcsolódó, következő vegyi anyagok:






  — | amatol, |
| --- | --- | --- |

30.

Robbanóanyagok és az azokhoz kapcsolódó, következő vegyi anyagok:

—

amatol,

| — | nitrocellulóz (több mint 12,5 % nitrogéntartalommal), |
| --- | --- |

—

nitrocellulóz (több mint 12,5 % nitrogéntartalommal),

| — | nitroglikol, |
| --- | --- |

—

nitroglikol,

| — | pentaeritritol-tetranitrát (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaeritritol-tetranitrát (PETN),

| — | pikril-klorid, |
| --- | --- |

—

pikril-klorid,

| — | trinitrofenil-metilnitramin (tetril), |
| --- | --- |

—

trinitrofenil-metilnitramin (tetril),

| — | 2,4,6-trinitrotoluol (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluol (TNT).

| 31. | A kifejezetten valamennyi felsorolt cikkhez tervezett szoftverek és a hozzájuk szükséges technológia. |
| --- | --- |

31.

A kifejezetten valamennyi felsorolt cikkhez tervezett szoftverek és a hozzájuk szükséges technológia.

---

II. MELLÉKLET

A 4. cikkben említett, hatáskörrel rendelkező hatóságok jegyzéke

BELGIUM

A fegyverek, valamint a katonai és a katonai jellegű felszerelések gyártásának vagy szállításának vonatkozásában a belga védelmi erők és biztonsági szolgálatok általi értékesítésért, beszerzésekért és technikai segítségnyújtásért, valamint a pénzügyi és technikai szolgáltatásokért felelős szövetségi hatóság:

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes et Energie

| Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique |
| --- |
| Vergunningen/Licences |
| K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E |
| 44, Leuvensestraat/rue de Louvain |
| B-1000 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79 |
| Fax: 0032 (0) 2 548 65 70. |

Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique

Vergunningen/Licences

K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E

44, Leuvensestraat/rue de Louvain

B-1000 Brussel/Bruxelles

Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79

Fax: 0032 (0) 2 548 65 70.

A fegyverekre, valamint a katonai és a katonai jellegű felszerelésekre vonatkozó egyéb kiviteli, behozatali és áthaladási engedélyekért felelős regionális hatóságok:

Brussels Hoofdstedelijk Gewest/Région de Bruxelles — Capitale:

| Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures |
| --- |
| City Center |
| Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| B-1035 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans) |
| Fax: (32-2) 800 38 20 |
| Mail: cbellemans@mrbc.irisnet.be |

Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures

City Center

Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20

B-1035 Brussel/Bruxelles

Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans)

Fax: (32-2) 800 38 20

Mail: cbellemans@mrbc.irisnet.be

Région wallonne:

| Direction Générale Economie et Emploi |
| --- |
| Direction Gestion des Licences |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| Tel.: 081/649751 |
| Fax: 081/649760 |
| Mail: m.moreels@mrw.wallonie.be |

Direction Générale Economie et Emploi

Direction Gestion des Licences

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

Tel.: 081/649751

Fax: 081/649760

Mail: m.moreels@mrw.wallonie.be

Vlaams Gewest:

| Administratie Buitenlands Beleid |
| --- |
| Cel Wapenexport |
| Boudewijnlaan 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel.: (32-2) 553 59 28 |
| Fax: (32-2) 553 60 37 |
| Mail: wapenexport@vlaanderen.be |

Administratie Buitenlands Beleid

Cel Wapenexport

Boudewijnlaan 30

B-1000 Brussel

Tel.: (32-2) 553 59 28

Fax: (32-2) 553 60 37

Mail: wapenexport@vlaanderen.be

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 24 06 27 20 |
| Tel.: + 420 2 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tel.: + 420 2 24 06 27 20

Tel.: + 420 2 24 22 18 11

| Ministerstvo financí |
| --- |
| Finanční analytický útvar |
| P.O. BOX 675 |
| Jindřišská 14 |
| 111 21 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 5704 4501 |
| Fax: + 420 2 5704 4502 |

Ministerstvo financí

Finanční analytický útvar

P.O. BOX 675

Jindřišská 14

111 21 Praha 1

Tel.: + 420 2 5704 4501

Fax: + 420 2 5704 4502

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 2418 2987 |
| Fax: + 420 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Tel.: + 420 2 2418 2987

Fax: + 420 2 2418 4080

DÁNIA

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Tel.: (45) 33 92 33 40 |
| Fax: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Tel.: (45) 33 92 33 40

Fax: (45) 33 93 35 10

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Tel.: (45) 33 92 00 00 |
| Fax: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Tel.: (45) 33 92 00 00

Fax: (45) 32 54 05 33

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tel.: (45) 35 46 62 81 |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tel.: (45) 35 46 62 81

Fax: (45) 35 46 62 03

NÉMETORSZÁG

A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti finanszírozási és pénzügyi segítségnyújtásra vonatkozó engedélyek tekintetében:

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Tel.: (49) 89 28 89 38 00 |
| Fax: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Tel.: (49) 89 28 89 38 00

Fax: (49) 89 35 01 63 38 00

A 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelő, valamint a 4. cikk (1) bekezdése b) pontja szerinti kapcsolódó technikai segítségnyújtásra, továbbá a 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának megfelelő technikai segítségnyújtásra vonatkozó engedélyek tekintetében:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (49) 6196/908-0 |
| Fax: (49) 6196/908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel.: (49) 6196/908-0

Fax: (49) 6196/908-800

ÉSZTORSZÁG

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tel.: + 372 6317 100 |
| Fax: + 372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tel.: + 372 6317 100

Fax: + 372 6317 199

GÖRÖGORSZÁG

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornarou Str. |
| 105 63 Athens |
| Τel.: + 30 210 3286401-3 |
| Fax: + 30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornarou Str.

105 63 Athens

Τel.: + 30 210 3286401-3

Fax: + 30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. |
| 105 63 Αθήνα — Ελλάς |
| Τηλ.: + 30 210 3286401-3 |
| Φαξ: + 30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ.

105 63 Αθήνα — Ελλάς

Τηλ.: + 30 210 3286401-3

Φαξ: + 30 210 3286404

SPANYOLORSZÁG

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tel.: (34) 913 49 38 60 |
| Fax: (34) 914 57 28 63 |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tel.: (34) 913 49 38 60

Fax: (34) 914 57 28 63

FRANCIAORSZÁG

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Tel.: (33) 1 44 74 48 93 |
| Fax: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Tel.: (33) 1 44 74 48 93

Fax: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle |
| --- |
| 139, rue du Bercy |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Tel.: (33) 1 44 87 72 85 |
| Fax: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

F-75572 Paris Cedex 12

Tel.: (33) 1 44 87 72 85

Fax: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques |
| Tel.: (33) 1 43 17 59 68 |
| Fax: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Tel.: (33) 1 43 17 45 16 |
| Fax: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques

Tel.: (33) 1 43 17 59 68

Fax: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Tel.: (33) 1 43 17 45 16

Fax: (33) 1 43 17 45 84

ÍRORSZÁG

| Department of Foreign Affairs |
| --- |
| (United Nations Section) |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 478 0822 |
| Fax: + 353 1 408 2165 |

Department of Foreign Affairs

(United Nations Section)

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2

Tel.: + 353 1 478 0822

Fax: + 353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| (Financial Markets Department) |
| Dame Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 671 6666 |
| Fax: + 353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(Financial Markets Department)

Dame Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 671 6666

Fax: + 353 1 679 8882

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| (Export Licensing Unit) |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 631 2534 |
| Fax: + 353 1 631 2562 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

(Export Licensing Unit)

Lower Hatch Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 631 2534

Fax: + 353 1 631 2562

OLASZORSZÁG

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 |
| I-00194 Roma |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1

I-00194 Roma

| D.G.EU. — Ufficio IV |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3645 |
| Fax: (39) 06 3691 2335 |

D.G.EU. — Ufficio IV

Tel.: (39) 06 3691 3645

Fax: (39) 06 3691 2335

| D.G.C.E. — U.A.M.A. |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3605 |
| Fax: (39) 06 3691 8815 |

D.G.C.E. — U.A.M.A.

Tel.: (39) 06 3691 3605

Fax: (39) 06 3691 8815

CIPRUS

| 1. | Import-Export Licencing Unit |
| --- | --- |
| Trade Service |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tel.: 357 22 867100 |
| Fax: 357 22 316071 |

1.

Import-Export Licencing Unit

Trade Service

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6, Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tel.: 357 22 867100

Fax: 357 22 316071

| 2. | Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department |
| --- | --- |
| Central Bank of Cyprus |
| 80, Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Tel.: 357 22 714100 |
| Fax: 357 22 378153 |

2.

Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department

Central Bank of Cyprus

80, Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Tel.: 357 22 714100

Fax: 357 22 378153

LETTORSZÁG

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Tel.: (371) 7016 201 |
| Fax: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Tel.: (371) 7016 201

Fax: (371) 7828 121

LITVÁNIA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaizganto 2 |
| LT-01511 Vilnius |
| Tel.: + 370 5 2362516 |
| Fax: + 370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J. Tumo-Vaizganto 2

LT-01511 Vilnius

Tel.: + 370 5 2362516

Fax: + 370 5 2313090

LUXEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 23 70 |
| Fax: (352) 46 61 38 |
| mail: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Tel.: (352) 478 23 70

Fax: (352) 46 61 38

mail: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l'immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 2421 |
| Fax: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l'immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tel.: (352) 478 2421

Fax: (352) 22 19 89

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3 rue de la Congrégation |
| L-1352 Luxembourg |
| Fax: 00352 475241 |

Ministère des Finances

3 rue de la Congrégation

L-1352 Luxembourg

Fax: 00352 475241

MAGYARORSZÁG

| Hungarian Trade Licencing Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Hungarian Trade Licencing Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345

Tel.: + 36-1-336-7327

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345

Tel.: + 36-1-336-7327

MÁLTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Tel.: + 356 21 24 28 53 |
| Fax: + 356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Tel.: + 356 21 24 28 53

Fax: + 356 21 25 15 20

HOLLANDIA

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| NL-8004 De Zwolle |
| Tel.: (31-38) 467 25 41 |
| Fax: (31-38) 469 52 29 |

Ministerie van Economische Zaken

Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

NL-8004 De Zwolle

Tel.: (31-38) 467 25 41

Fax: (31-38) 469 52 29

AUSZTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel.: (+ 43-1) 711 00-0 |
| Fax: (+ 43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel.: (+ 43-1) 711 00-0

Fax: (+ 43-1) 711 00-8386

LENGYELORSZÁG

| Ministry of Economic Affairs and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Tel.: (+ 48 22) 693 51 71 |
| Fax: (+ 48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economic Affairs and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Tel.: (+ 48 22) 693 51 71

Fax: (+ 48 22) 693 40 33

PORTUGÁLIA

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 394 67 02 |
| Fax: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Tel.: (351) 21 394 67 02

Fax: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 882 3390/8 |
| Fax: (351) 21 882 3399 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Tel.: (351) 21 882 3390/8

Fax: (351) 21 882 3399

SZLOVÉNIA

| 1. | Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1001 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 2206 |
| Fax: 00 386 1 478 2249 |

1.

Ministrstvo za zunanje zadeve

Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost

Prešernova cesta 25

SI-1001 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 2206

Fax: 00 386 1 478 2249

| 2. | Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja |
| Bethovnova ulica 3 |
| SI-1501 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 472 47 59 |
| Fax: 00 386 1 472 42 53 |

2.

Ministrstvo za notranje zadeve

Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja

Bethovnova ulica 3

SI-1501 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 472 47 59

Fax: 00 386 1 472 42 53

| 3. | Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 3223 |
| Fax: 00 386 1 478 3611 |

3.

Ministrstvo za gospodarstvo

Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 3223

Fax: 00 386 1 478 3611

| 4. | Ministrstvo za obrambo |
| --- | --- |
| Direktorat za Logistiko |
| Kardeljeva ploščad 24 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 471 20 25 |
| Fax: 00 386 1 512 11 03 |

4.

Ministrstvo za obrambo

Direktorat za Logistiko

Kardeljeva ploščad 24

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 471 20 25

Fax: 00 386 1 512 11 03

SZLOVÁKIA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Tel.: 00421/2/4854 1111 |
| Fax: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Tel.: 00421/2/4854 1111

Fax: 00421/2/4333 7827

FINNORSZÁG

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FI-00161 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 00 5 |
| Fax: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FI-00161 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 00 5

Fax: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8 |
| PL/PB 31 |
| FI-00131 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 08 81 28 |
| Fax: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8

PL/PB 31

FI-00131 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 08 81 28

Fax: (358-9) 16 08 81 11

SVÉDORSZÁG

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Tel.: (+46-8) 406 31 00 |
| Fax: (+46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Tel.: (+46-8) 406 31 00

Fax: (+46-8) 20 31 00

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW |
| Tel.: (44) 20 7215 4544 |
| Fax: (44) 20 7215 4539 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW

Tel.: (44) 20 7215 4544

Fax: (44) 20 7215 4539

EURÓPAI KÖZÖSSÉG

| Az Európai Közösségek Bizottsága |
| --- |
| Külkapcsolati Főigazgatóság |
| Közös Kül- és Biztonságpolitikai (KKBP) Igazgatóság és Európai Biztonsági és Védelmi Politikai (EBVP) Igazgatóság: Bizottsági koordinálás és hozzájárulás |
| A.2. egység, Jogi és intézményi ügyek, KKBP együttes fellépések, szankciók, kimberley-i folyamat, |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Brüsszel |
| Belgium |
| Tel.: (32-2) 296 25 56 |
| Fax: (32-2) 296 75 63 |
| E-mail: relex-sanctions@cec.eu.int. |

Az Európai Közösségek Bizottsága

Külkapcsolati Főigazgatóság

Közös Kül- és Biztonságpolitikai (KKBP) Igazgatóság és Európai Biztonsági és Védelmi Politikai (EBVP) Igazgatóság: Bizottsági koordinálás és hozzájárulás

A.2. egység, Jogi és intézményi ügyek, KKBP együttes fellépések, szankciók, kimberley-i folyamat,

CHAR 12/163

B-1049 Brüsszel

Belgium

Tel.: (32-2) 296 25 56

Fax: (32-2) 296 75 63

E-mail: relex-sanctions@cec.eu.int.

---

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/32

---

A BIZOTTSÁG 1860/2005/EK RENDELETE

(2005. november 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. november 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 15-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. november 15-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 096 | 36,8 |
| 204 | 33,9 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,1 |
| 204 | 23,8 |
| 999 | 70,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,4 |
| 204 | 70,2 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 66,2 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 75,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,7 |
| 624 | 88,1 |
| 999 | 75,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,2 |
| 388 | 71,6 |
| 999 | 66,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 104,4 |
| 400 | 228,2 |
| 508 | 233,6 |
| 624 | 162,5 |
| 720 | 99,7 |
| 999 | 165,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 104,6 |
| 400 | 106,2 |
| 404 | 90,4 |
| 512 | 131,2 |
| 800 | 155,4 |
| 999 | 117,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 102,4 |
| 720 | 56,5 |
| 999 | 79,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

56,5

096

36,8

204

33,9

999

42,4

0707 00 05

052

117,1

204

23,8

999

70,5

0709 90 70

052

108,4

204

70,2

999

89,3

0805 20 10

204

66,2

388

85,5

999

75,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,7

624

88,1

999

75,4

0805 50 10

052

61,2

388

71,6

999

66,4

0806 10 10

052

104,4

400

228,2

508

233,6

624

162,5

720

99,7

999

165,7

0808 10 80

388

104,6

400

106,2

404

90,4

512

131,2

800

155,4

999

117,6

0808 20 50

052

102,4

720

56,5

999

79,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/34

---

A BIZOTTSÁG 1861/2005/EK RENDELETE

(2005. november 15.)

az 1064/2005/EK rendeletnek a litván intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárás tárgyát képező mennyiség tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1064/2005/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárást nyitott meg a litván intervenciós hivatal birtokában lévő 150 000 tonna közönséges búza kivitelére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1064/2005/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárást nyitott meg a litván intervenciós hivatal birtokában lévő 150 000 tonna közönséges búza kivitelére.

| (2) | A 2005-ös aratáskor a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt a tervezett közönséges búzamennyiség nem tűnik elegendőnek a belső igények kielégítésére. Következésképpen a Litván Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot intervenciós hivatalának azon szándékáról, hogy a belső piacon történő viszonteladás érdekében csökkentse a kivitel céljából pályázati eljáráson meghirdetett mennyiséget. A kérésre, a rendelkezésre álló mennyiségekre és a piaci helyzetre való tekintettel helyénvaló az 1064/2005/EK rendelettel megnyitott állandó pályázati eljárás tárgyát képező maximális mennyiség módosítása. |
| --- | --- |

(2)

A 2005-ös aratáskor a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt a tervezett közönséges búzamennyiség nem tűnik elegendőnek a belső igények kielégítésére. Következésképpen a Litván Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot intervenciós hivatalának azon szándékáról, hogy a belső piacon történő viszonteladás érdekében csökkentse a kivitel céljából pályázati eljáráson meghirdetett mennyiséget. A kérésre, a rendelkezésre álló mennyiségekre és a piaci helyzetre való tekintettel helyénvaló az 1064/2005/EK rendelettel megnyitott állandó pályázati eljárás tárgyát képező maximális mennyiség módosítása.

| (3) | Ezért az 1064/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1064/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1064/2005/EK rendelet 2. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A pályázati felhívás 120 000 tonna közönséges búza maximális mennyiségére vonatkozik harmadik országokba irányuló kivitelre Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, Horvátország, Liechtenstein, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Románia, Svájc, valamint Szerbia és Montenegró (3) kivételével.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 42. o.

2

(3)  Beleértve Koszovót, ahogy azt az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa az 1999. június 10-i 1244. állásfoglalásában meghatározta.”

3

---

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/35

---

A BIZOTTSÁG 1862/2005/EK RENDELETE

(2005. november 15.)

a litván intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búzának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó, a búza lisztté való átalakítására irányuló folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítési eljárásának és feltételeinek megállapításáról szóló, 1993. július 28-i 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) egyebek mellett előírja, hogy a piac megzavarásának elkerülése végett az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonaféléket pályázati felhívás útján kell értékesíteni, és az eladási ár nem lehet alacsonyabb, mint az azonos minőségre és reprezentatív mennyiségre a tárolás helye szerinti piacon vagy ilyen piac hiányában a legközelebbi piacon jegyzett ár, figyelembe véve a szállítási költségeket. |
| --- | --- |

(1)

Az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítési eljárásának és feltételeinek megállapításáról szóló, 1993. július 28-i 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) egyebek mellett előírja, hogy a piac megzavarásának elkerülése végett az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonaféléket pályázati felhívás útján kell értékesíteni, és az eladási ár nem lehet alacsonyabb, mint az azonos minőségre és reprezentatív mennyiségre a tárolás helye szerinti piacon vagy ilyen piac hiányában a legközelebbi piacon jegyzett ár, figyelembe véve a szállítási költségeket.

| (2) | A 2005-ös betakarításkor fennálló kedvezőtlen éghajlati viszonyok miatt Litvániában a közönséges búza tervezhető mennyisége nem elegendő a belső kereslet kielégítéséhez. Emellett Litvániának közönséges búzából intervenciós készletei vannak, amelyek értékesítése nehéznek bizonyul, ezeket tehát célszerű felhasználni. Következéséképpen a közösségi piacon történő eladásra pályázati felhívást lehet kiírni, a közönséges búza lisztté való átalakítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A 2005-ös betakarításkor fennálló kedvezőtlen éghajlati viszonyok miatt Litvániában a közönséges búza tervezhető mennyisége nem elegendő a belső kereslet kielégítéséhez. Emellett Litvániának közönséges búzából intervenciós készletei vannak, amelyek értékesítése nehéznek bizonyul, ezeket tehát célszerű felhasználni. Következéséképpen a közösségi piacon történő eladásra pályázati felhívást lehet kiírni, a közönséges búza lisztté való átalakítására vonatkozóan.

| (3) | A közösségi piac helyzetének figyelembevétele érdekében helyénvaló a pályázati eljárást a Bizottság irányítása alá vonni. Ezenkívül rendelkezni kell a minimális eladási árat kínáló ajánlatok együtthatókkal történő súlyozásáról is. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi piac helyzetének figyelembevétele érdekében helyénvaló a pályázati eljárást a Bizottság irányítása alá vonni. Ezenkívül rendelkezni kell a minimális eladási árat kínáló ajánlatok együtthatókkal történő súlyozásáról is.

| (4) | Annak érdekében, hogy a pályázati felhívás tárgyát képező készletek sajátos rendeltetését igazolni lehessen, rendelkezni kell a közönséges búza szállításának és lisztté történő átalakításának rendkívüli figyelemmel kíséréséről. A figyelemmel kísérés érdekében indokolt kötelezővé tenni az intervencióból származó termékek felhasználásának és/vagy rendeltetésének igazolására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. október 16-i 3002/92/EGK bizottsági rendeletben (3) meghatározott eljárások alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a pályázati felhívás tárgyát képező készletek sajátos rendeltetését igazolni lehessen, rendelkezni kell a közönséges búza szállításának és lisztté történő átalakításának rendkívüli figyelemmel kíséréséről. A figyelemmel kísérés érdekében indokolt kötelezővé tenni az intervencióból származó termékek felhasználásának és/vagy rendeltetésének igazolására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. október 16-i 3002/92/EGK bizottsági rendeletben (3) meghatározott eljárások alkalmazását.

| (5) | A teljesítés biztosítására indokolt az ajánlattevőtől megkövetelni, hogy helyezzen letétbe biztosítékot, amelyet – tekintettel a kapcsolódó műveletek természetére – a 2131/93/EGK rendeletben foglaltaktól eltérően kell meghatározni, különösen a mértéket illetően, amelynek elegendőnek kell lennie a helyes felhasználás biztosításához, illetve felszabadításának feltételeit illetően, amelyeknek tartalmazniuk kell a termékek lisztté történő átalakításának igazolását. |
| --- | --- |

(5)

A teljesítés biztosítására indokolt az ajánlattevőtől megkövetelni, hogy helyezzen letétbe biztosítékot, amelyet – tekintettel a kapcsolódó műveletek természetére – a 2131/93/EGK rendeletben foglaltaktól eltérően kell meghatározni, különösen a mértéket illetően, amelynek elegendőnek kell lennie a helyes felhasználás biztosításához, illetve felszabadításának feltételeit illetően, amelyeknek tartalmazniuk kell a termékek lisztté történő átalakításának igazolását.

| (6) | Fontos továbbá, hogy a közleményben, amelyet a litván intervenciós hivatal eljuttat a Bizottsághoz, az ajánlattevők névtelenek maradjanak. |
| --- | --- |

(6)

Fontos továbbá, hogy a közleményben, amelyet a litván intervenciós hivatal eljuttat a Bizottsághoz, az ajánlattevők névtelenek maradjanak.

| (7) | Az irányítás korszerűsítése céljából a Bizottság által kért információkat elektronikus úton kell megküldeni. |
| --- | --- |

(7)

Az irányítás korszerűsítése céljából a Bizottság által kért információkat elektronikus úton kell megküldeni.

| (8) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A litván intervenciós hivatal folyamatos pályázati felhívás útján a birtokában lévő közönséges búzából, a búza lisztté való átalakítására, 32 000 tonnát értékesít a Közösség belső piacán.

2. cikk

Az 1. cikkben említett értékesítés a 2131/93/EGK rendelet hatálya alá tartozik.

Azonban:

| a) | az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az ajánlatot mindig azon tétel tényleges minőségére való tekintettel kell elkészíteni, amelyre az ajánlat vonatkozik; |
| --- | --- |

a)

az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az ajánlatot mindig azon tétel tényleges minőségére való tekintettel kell elkészíteni, amelyre az ajánlat vonatkozik;

| b) | ugyanezen rendelet 10. cikkének második bekezdésétől eltérően a minimális eladási árat úgy kell meghatározni, hogy az ne zavarja meg a gabonafélék piacát. |
| --- | --- |

b)

ugyanezen rendelet 10. cikkének második bekezdésétől eltérően a minimális eladási árat úgy kell meghatározni, hogy az ne zavarja meg a gabonafélék piacát.

3. cikk

Az ajánlat csak akkor érvényes, ha csatolták hozzá:

| a) | az arról szóló igazolást, hogy az ajánlattevő letétbe helyezte az ajánlati biztosítékot, amelynek megállapított összege a 2131/93/EGK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének második albekezdésétől eltérően tonnánként 10 euró; |
| --- | --- |

a)

az arról szóló igazolást, hogy az ajánlattevő letétbe helyezte az ajánlati biztosítékot, amelynek megállapított összege a 2131/93/EGK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének második albekezdésétől eltérően tonnánként 10 euró;

| b) | az ajánlattevő írásbeli nyilatkozatát, amelyben vállalja a közönséges búza oly módon történő felhasználását, hogy azt a Közösség területén az intervenciós készletből való kikerülését követő 60 napon belül és mindenképpen 2006. augusztus 31-e előtt lisztté alakítják, továbbá vállalja még, hogy tonnánként 40 eurót teljesítési biztosíték címén letétbe helyez legkésőbb az odaítélésről szóló pályázati közlemény kézhezvételének napját követő második munkanapon; |
| --- | --- |

b)

az ajánlattevő írásbeli nyilatkozatát, amelyben vállalja a közönséges búza oly módon történő felhasználását, hogy azt a Közösség területén az intervenciós készletből való kikerülését követő 60 napon belül és mindenképpen 2006. augusztus 31-e előtt lisztté alakítják, továbbá vállalja még, hogy tonnánként 40 eurót teljesítési biztosíték címén letétbe helyez legkésőbb az odaítélésről szóló pályázati közlemény kézhezvételének napját követő második munkanapon;

| c) | nyilatkozatot, amelyben az ajánlattevő vállalja, hogy „raktárnyilvántartást” vezet annak igazolására, hogy az odaítélt közönséges búzát a Közösség területén lisztté alakították. |
| --- | --- |

c)

nyilatkozatot, amelyben az ajánlattevő vállalja, hogy „raktárnyilvántartást” vezet annak igazolására, hogy az odaítélt közönséges búzát a Közösség területén lisztté alakították.

4. cikk

(1)   Az első részleges pályázati felhívásra tett ajánlatok benyújtásának határideje 2005. november 23-a, 15 óra (brüsszeli idő szerint).

Az ezután következő részleges pályázati felhívásokra tett ajánlatok benyújtásának határideje szerdánként 15 órakor jár le (brüsszeli idő szerint), kivéve 2005. december 28-án, 2006. április 12-én és 2006. május 24-én, mivel ezeken a heteken nincs pályázati eljárás.

Az utolsó részleges pályázati felhívásra tett ajánlatok benyújtásának határideje 2006. június 28-án 15 órakor (brüsszeli idő szerint) jár le.

(2)   Az ajánlatokat a litván intervenciós hivatalnál kell benyújtani, a következő címen:

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Litvánia |
| Tel.: (370-5) 268 50 49 |
| Fax: (370-5) 268 50 61 |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12,

Vilnius, Litvánia

Tel.: (370-5) 268 50 49

Fax: (370-5) 268 50 61

5. cikk

A litván intervenciós hivatal legkésőbb két órával az ajánlatok benyújtásának határideje után a Bizottság elé tárja a beérkezett ajánlatokat. Ezt elektronikus úton kell megtenni, a I. mellékletben szereplő minta szerint.

6. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság meghatározza a minimális eladási árat, vagy úgy dönt, hogy a beérkezett ajánlatokról nem intézkedik. Abban az esetben, ha több ajánlat vonatkozik egyazon tételre, és összesen annál nagyobb mennyiségre, mint ami rendelkezésre áll, az árat tételenként is meg lehet határozni.

A minimális árat kínáló ajánlatoknál az áron kívül még odaítélési együtthatókat is meg lehet határozni a mennyiségek odaítélésének súlyozására.

7. cikk

(1)   A 3. cikk a) pontjában említett biztosíték teljes összegét fel kell szabadítani mindazon mennyiségekre vonatkozóan:

| a) | amelyekre nézve az ajánlat sikertelen; |
| --- | --- |

a)

amelyekre nézve az ajánlat sikertelen;

| b) | amelyeknél az eladási árat a megszabott határidőn belül kifizették, és a 3. cikk b) pontja szerinti biztosítékot letétbe helyezték. |
| --- | --- |

b)

amelyeknél az eladási árat a megszabott határidőn belül kifizették, és a 3. cikk b) pontja szerinti biztosítékot letétbe helyezték.

(2)   A 3. cikk b) pontjában említett biztosítékot a Közösségben a liszt előállítására felhasznált közönséges búza mennyiségének arányában kell felszabadítani.

8. cikk

(1)   A 3. cikk b) pontjában meghatározott kötelezettségek teljesítését a 3002/92/EGK rendeletnek megfelelően kell igazolni.

(2)   A 3002/92/EGK rendeletben előírt bejegyzéseken kívül a T5 ellenőrzőpéldányon a 104. rovatban utalni kell a 3. cikk b) és c) pontjaiban előírt kötelezettségvállalásra, továbbá a II. mellékletben felsorolt bejegyzésekből egyet fel kell tüntetni.

9. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 191., 1993.7.31., 76. o. A legutóbb az 1169/2005/EK rendelettel (HL L 188., 2005.7.20., 19. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 301., 1992.10.17., 17. o. A legutóbb az 1169/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

3

---

I. MELLÉKLET

Folyamatos pályázati felhívás a litván intervenciós hivatal birtokában lévő 32 000 tonna közönséges búza viszonteladására

Formanyomtatvány (1)

(1862/2005/EK rendelet)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Az ajánlattevők számozása | Tételszám | Mennyiség
  (t) | Kínált összeg
  (euró/t) |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| stb. | | | |

1

2

3

4

Az ajánlattevők számozása

Tételszám

Mennyiség

(t)

Kínált összeg

(euró/t)

1

2

3

stb.

---

(1)  A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósághoz (DG AGRI D2) kell eljuttatni.

---

II. MELLÉKLET

A 8. cikk (2) bekezdésében említett bejegyzések

| –– | : | spanyolul | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | csehül | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | dánul | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005 |
| –– | : | németül | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005 |
| –– | : | észtül | : | määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | görögül | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005 |
| –– | : | angolul | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005 |
| –– | : | franciául | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005 |
| –– | : | olaszul | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005 |
| –– | : | lettül | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | litvánul | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | magyarul | : | Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | hollandul | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005 |
| –– | : | lengyelül | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005 |
| –– | : | portugálul | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005 |
| –– | : | szlovákul | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | szlovénül | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005 |
| –– | : | finnül | : | Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | svédül | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005 |

––

:

spanyolul

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005

––

:

csehül

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005

––

:

dánul

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005

––

:

németül

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005

––

:

észtül

:

määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

görögül

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005

––

:

angolul

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005

––

:

franciául

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005

––

:

olaszul

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005

––

:

lettül

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

litvánul

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

magyarul

:

Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

hollandul

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005

––

:

lengyelül

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005

––

:

portugálul

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005

––

:

szlovákul

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005

––

:

szlovénül

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005

––

:

finnül

:

Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

svédül

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005

---

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/40

---

A BIZOTTSÁG 1863/2005/EK RENDELETE

(2005. november 15.)

a lett intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búzának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó, a búza lisztté való átalakítására irányuló folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítési eljárásának és feltételeinek megállapításáról szóló, 1993. július 28-i 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) egyebek mellett előírja, hogy a piac megzavarásának elkerülése végett az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonaféléket pályázati felhívás útján kell értékesíteni, és az eladási ár nem lehet alacsonyabb, mint az azonos minőségre és reprezentatív mennyiségre a tárolás helye szerinti piacon vagy ilyen piac hiányában a legközelebbi piacon jegyzett ár, figyelembe véve a szállítási költségeket. |
| --- | --- |

(1)

Az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítési eljárásának és feltételeinek megállapításáról szóló, 1993. július 28-i 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) egyebek mellett előírja, hogy a piac megzavarásának elkerülése végett az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonaféléket pályázati felhívás útján kell értékesíteni, és az eladási ár nem lehet alacsonyabb, mint az azonos minőségre és reprezentatív mennyiségre a tárolás helye szerinti piacon vagy ilyen piac hiányában a legközelebbi piacon jegyzett ár, figyelembe véve a szállítási költségeket.

| (2) | A 2005-ös betakarításkor fennálló kedvezőtlen éghajlati viszonyok miatt Lettországban a közönséges búza tervezhető mennyisége nem elegendő a belső kereslet kielégítéséhez. Emellett Lettországnak közönséges búzából intervenciós készletei vannak, amelyek értékesítése nehéznek bizonyul, amelyeket tehát célszerű felhasználni. Következéséképpen a közösségi piacon történő eladásra pályázati felhívást lehet kiírni, a közönséges búza lisztté való átalakítására. |
| --- | --- |

(2)

A 2005-ös betakarításkor fennálló kedvezőtlen éghajlati viszonyok miatt Lettországban a közönséges búza tervezhető mennyisége nem elegendő a belső kereslet kielégítéséhez. Emellett Lettországnak közönséges búzából intervenciós készletei vannak, amelyek értékesítése nehéznek bizonyul, amelyeket tehát célszerű felhasználni. Következéséképpen a közösségi piacon történő eladásra pályázati felhívást lehet kiírni, a közönséges búza lisztté való átalakítására.

| (3) | A közösségi piac helyzetének figyelembevétele érdekében helyénvaló a pályázati eljárást a Bizottság irányítása alá vonni. Ezenkívül rendelkezni kell a minimális eladási árat kínáló ajánlatok együtthatókkal történő súlyozásáról is. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi piac helyzetének figyelembevétele érdekében helyénvaló a pályázati eljárást a Bizottság irányítása alá vonni. Ezenkívül rendelkezni kell a minimális eladási árat kínáló ajánlatok együtthatókkal történő súlyozásáról is.

| (4) | Annak érdekében, hogy a pályázati felhívás tárgyát képező készletek sajátos rendeltetését igazolni lehessen, rendelkezni kell a közönséges búza szállításának és lisztté történő átalakításának rendkívüli figyelemmel kíséréséről. A figyelemmel kísérés érdekében indokolt kötelezővé tenni az intervencióból származó termékek felhasználásának és/vagy rendeltetésének igazolására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. október 16-i 3002/92/EGK bizottsági rendeletben (3) meghatározott eljárások alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a pályázati felhívás tárgyát képező készletek sajátos rendeltetését igazolni lehessen, rendelkezni kell a közönséges búza szállításának és lisztté történő átalakításának rendkívüli figyelemmel kíséréséről. A figyelemmel kísérés érdekében indokolt kötelezővé tenni az intervencióból származó termékek felhasználásának és/vagy rendeltetésének igazolására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. október 16-i 3002/92/EGK bizottsági rendeletben (3) meghatározott eljárások alkalmazását.

| (5) | A teljesítés biztosítására indokolt az ajánlattevőtől megkövetelni, hogy helyezzen letétbe biztosítékot, amelyet – tekintettel a kapcsolódó műveletek természetére – a 2131/93/EGK rendeletben foglaltaktól eltérően kell meghatározni, különösen a mértéket illetően, amelynek elegendőnek kell lennie a helyes felhasználás biztosítására, illetve felszabadításának feltételeit illetően, amelyeknek tartalmazniuk kell a termékek lisztté történő átaakításának igazolását. |
| --- | --- |

(5)

A teljesítés biztosítására indokolt az ajánlattevőtől megkövetelni, hogy helyezzen letétbe biztosítékot, amelyet – tekintettel a kapcsolódó műveletek természetére – a 2131/93/EGK rendeletben foglaltaktól eltérően kell meghatározni, különösen a mértéket illetően, amelynek elegendőnek kell lennie a helyes felhasználás biztosítására, illetve felszabadításának feltételeit illetően, amelyeknek tartalmazniuk kell a termékek lisztté történő átaakításának igazolását.

| (6) | Fontos továbbá, hogy a közleményben, amelyet a lett intervenciós hivatal eljuttat a Bizottsághoz, az ajánlattevők névtelenek maradjanak. |
| --- | --- |

(6)

Fontos továbbá, hogy a közleményben, amelyet a lett intervenciós hivatal eljuttat a Bizottsághoz, az ajánlattevők névtelenek maradjanak.

| (7) | Az irányítás korszerűsítése céljából a Bizottság által kért információt elektronikus úton kell megküldeni. |
| --- | --- |

(7)

Az irányítás korszerűsítése céljából a Bizottság által kért információt elektronikus úton kell megküldeni.

| (8) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A lett intervenciós hivatal folyamatos pályázati felhívás útján a birtokában lévő közönséges búzából, a búza lisztté való átalakítására, 24 276 tonnát értékesít a Közösség belső piacán.

2. cikk

Az 1. cikkben említett értékesítés a 2131/93/EGK rendelet hatálya alá tartozik.

Azonban:

| a) | az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az ajánlatot mindig azon tétel tényleges minőségére való tekintettel kell elkészíteni, amelyre az ajánlat vonatkozik; |
| --- | --- |

a)

az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az ajánlatot mindig azon tétel tényleges minőségére való tekintettel kell elkészíteni, amelyre az ajánlat vonatkozik;

| b) | ugyanezen rendelet 10. cikkének második bekezdésétől eltérően a minimális eladási árat úgy kell meghatározni, hogy az ne zavarja meg a gabonafélék piacát. |
| --- | --- |

b)

ugyanezen rendelet 10. cikkének második bekezdésétől eltérően a minimális eladási árat úgy kell meghatározni, hogy az ne zavarja meg a gabonafélék piacát.

3. cikk

Az ajánlat csak akkor érvényes, ha csatolták hozzá:

| a) | az arról szóló igazolást, hogy az ajánlattevő letétbe helyezte az ajánlati biztosítékot, amelynek megállapított összege a 2131/93/EGK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének második albekezdésétől eltérően tonnánként 10 eurá; |
| --- | --- |

a)

az arról szóló igazolást, hogy az ajánlattevő letétbe helyezte az ajánlati biztosítékot, amelynek megállapított összege a 2131/93/EGK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének második albekezdésétől eltérően tonnánként 10 eurá;

| b) | az ajánlattevő írásbeli nyilatkozatát, amelyben vállalja a közönséges búza oly módon történő felhasználását, hogy azt a Közösség területén az intevenciós készletből való kikerülését követő 60 napon belül és mindenképpen 2006. augusztus 31-e előtt lisztté alakítják, továbbá vállalja még, hogy tonnánként 40 eurót teljesítési biztosíték címén letétbe helyez legkésőbb az odaítélésről szóló pályázati közlemény kézhezvételének napját követő második munkanapon; |
| --- | --- |

b)

az ajánlattevő írásbeli nyilatkozatát, amelyben vállalja a közönséges búza oly módon történő felhasználását, hogy azt a Közösség területén az intevenciós készletből való kikerülését követő 60 napon belül és mindenképpen 2006. augusztus 31-e előtt lisztté alakítják, továbbá vállalja még, hogy tonnánként 40 eurót teljesítési biztosíték címén letétbe helyez legkésőbb az odaítélésről szóló pályázati közlemény kézhezvételének napját követő második munkanapon;

| c) | nyilatkozatot, amelyben az ajánlattevő vállalja, hogy „raktárnyilvántartást” vezet annak igazolására, hogy az odaítélt közönséges búzát a Közösség területén lisztté alakították. |
| --- | --- |

c)

nyilatkozatot, amelyben az ajánlattevő vállalja, hogy „raktárnyilvántartást” vezet annak igazolására, hogy az odaítélt közönséges búzát a Közösség területén lisztté alakították.

4. cikk

(1)   Az első részleges pályázati felhívásra tett ajánlatok benyújtásának határideje 2005. november 23-a, 15 óra (brüsszeli idő szerint).

Az ezután következő részleges pályázati felhívásokra tett ajánlatok benyújtásának határideje szerdánként 15 órakor jár le (brüsszeli idő szerint), kivéve 2005. december 28-án, 2006. április 12-én és 2006. május 24-én, mivel ezeken a heteken nincs pályázati eljárás.

Az utolsó részleges pályázati felhívásra tett ajánlatok benyújtásának határideje 2006. június 28-án 15 órakor (brüsszeli idő szerint) jár le.

(2)   Az ajánlatokat a lett intervenciós hivatalnál kell benyújtani, a következő címen:

| Rural Support Service |
| --- |
| Republic Square 2 |
| LV-1981 Riga |
| Telefon: (371) 702 78 93 |
| Falx: (371) 702 78 92 |

Rural Support Service

Republic Square 2

LV-1981 Riga

Telefon: (371) 702 78 93

Falx: (371) 702 78 92

5. cikk

A lett intervenciós hivatal legkésőbb két órával az ajánlatok benyújtásának határideje után a Bizottság elé tárja a beérkezett ajánlatokat. Ezt elektronikus úton kell megtenni, a I. mellékletben szereplő minta szerint.

6. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság meghatározza a minimális eladási árat, vagy úgy dönt, hogy a beérkezett ajánlatokról nem intézkedik. Abban az esetben, ha több ajánlat vonatkozik egyazon tételre, és összesen annál nagyobb mennyiségre, mint ami rendelkezésre áll, az árat tételenként is meg lehet határozni.

A minimális árat kínáló ajánlatoknál az áron kívül még odaítélési együtthatókat is meg lehet határozni a mennyiségek odaítélésének súlyozására.

7. cikk

(1)   A 3. cikk a) pontjában említett biztosíték teljes összegét fel kell szabadítani mindazon mennyiségekre vonatkozóan:

| a) | amelyekre nézve az ajánlat sikertelen; |
| --- | --- |

a)

amelyekre nézve az ajánlat sikertelen;

| b) | amelyeknél az eladási árat a megszabott határidőn belül kifizették és a 3. cikk b) pontja szerinti biztosítékot letétbe helyezték. |
| --- | --- |

b)

amelyeknél az eladási árat a megszabott határidőn belül kifizették és a 3. cikk b) pontja szerinti biztosítékot letétbe helyezték.

(2)   A 3. cikk b) pontjában említett biztosítékot a Közösségben a liszt előállítására felhasznált közönséges búza mennyiségének arányában kell felszabadítani.

8. cikk

(1)   A 3. cikk b) pontjában meghatározott kötelezettségek teljesítését a 3002/92/EGK rendeletnek megfelelően kell igazolni.

(2)   A 3002/92/EGK rendeletben előírt bejegyzéseken kívül a T5 ellenőrzőpéldányon a 104. rovatban utalni kell a 3. cikk b) és c) pontjaiban előírt kötelezettségvállalásra, továbbá a II. mellékletben felsorolt bejegyzésekből egyet fel kell tüntetni.

9. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 191., 1993.7.31., 76. o. A legutóbb az 1169/2005/EK rendelettel (HL L 188., 2005.7.20., 19. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 301., 1992.10.17., 17. o. A legutóbb az 1169/2005/EK rendelettel.

3

---

I. MELLÉKLET

Folyamatos pályázati felhívás a lett intervenciós hivatal birtokában lévő 24 276 tonna közönséges búza viszonteladására

Formanyomtatvány (1)

(1863/2005/EK rendelet)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Az ajánlattevők számozása | Tételszám | Mennyiség
  (t) | Kínált összeg
  (euró/t) |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| stb. | | | |

1

2

3

4

Az ajánlattevők számozása

Tételszám

Mennyiség

(t)

Kínált összeg

(euró/t)

1

2

3

stb.

---

(1)  A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósághoz (DG AGRI D2) kell eljuttatni.

---

II. MELLÉKLET

A 8. cikk (2) bekezdésében említett bejegyzések

| –– | : | spanyolul | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | csehül | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | dánul | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005 |
| –– | : | németül | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005 |
| –– | : | észtül | : | määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | görögül | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005 |
| –– | : | angolul | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005 |
| –– | : | franciául | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005 |
| –– | : | olaszul | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005 |
| –– | : | lettül | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | litvánul | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | magyarul | : | Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | hollandul | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005 |
| –– | : | lengyelül | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005 |
| –– | : | portugálul | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005 |
| –– | : | szlovákul | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | szlovénül | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005 |
| –– | : | finnül | : | Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | svédül | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005 |

––

:

spanyolul

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005

––

:

csehül

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005

––

:

dánul

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005

––

:

németül

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005

––

:

észtül

:

määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

görögül

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005

––

:

angolul

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005

––

:

franciául

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005

––

:

olaszul

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005

––

:

lettül

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

litvánul

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

magyarul

:

Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

hollandul

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005

––

:

lengyelül

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005

––

:

portugálul

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005

––

:

szlovákul

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005

––

:

szlovénül

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005

––

:

finnül

:

Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

svédül

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005

---

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/45

---

A BIZOTTSÁG 1864/2005/EK RENDELETE

(2005. november 15.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendelet az 1. nemzetközi pénzügyi jelentési szabvány, valamint a 32. és 39. nemzetközi számviteli standardok tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1725/2003/EK bizottsági rendelet (2) elfogadta valamennyi, 2002. szeptember 14-én létező nemzetközi standardot és azok értelmezését, kivéve a 32. nemzetközi számviteli standardot (IAS), az IAS 39-et, és a hozzájuk kapcsolódó értelmezéseket. Az IAS 32 és IAS 39 esetében a módosítás mértékét olyan jelentősnek ítélték meg, hogy e standardok akkori verziójának elfogadása nem tűnt megfelelőnek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1725/2003/EK bizottsági rendelet (2) elfogadta valamennyi, 2002. szeptember 14-én létező nemzetközi standardot és azok értelmezését, kivéve a 32. nemzetközi számviteli standardot (IAS), az IAS 39-et, és a hozzájuk kapcsolódó értelmezéseket. Az IAS 32 és IAS 39 esetében a módosítás mértékét olyan jelentősnek ítélték meg, hogy e standardok akkori verziójának elfogadása nem tűnt megfelelőnek.

| (2) | 2003. december 17-én a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (International Accounting Standards Board, IASB) azon kezdeményezésének részeként, amelynek keretében 15 szabványon kíván javítani, közzétette a felülvizsgált 39., Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés elnevezésű nemzetközi számviteli standardot. A javításokat kellő időben kell végrehajtani ahhoz, hogy az IAS-t 2005-ben első alkalommal alkalmazó társaságok használhassák. A felülvizsgálat célja az volt, hogy tovább javítsa a meglévő IAS-ek összességének minőségét és összhangját. |
| --- | --- |

(2)

2003. december 17-én a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (International Accounting Standards Board, IASB) azon kezdeményezésének részeként, amelynek keretében 15 szabványon kíván javítani, közzétette a felülvizsgált 39., Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés elnevezésű nemzetközi számviteli standardot. A javításokat kellő időben kell végrehajtani ahhoz, hogy az IAS-t 2005-ben első alkalommal alkalmazó társaságok használhassák. A felülvizsgálat célja az volt, hogy tovább javítsa a meglévő IAS-ek összességének minőségét és összhangját.

| (3) | A 2003 decemberében módosított IAS 39 olyan opciót vezetett be, amely alapján a vállalkozások az első számbavétel során visszavonhatatlanul meghatározhatják, hogy egy adott pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget valós értéken (az értéknövekedés vagy értékvesztés kimutatásával) kívánnak-e értékelni a nyereséggel, illetve veszteséggel szemben (úgynevezett korlátlan valós érték opció). Mindazonáltal az Európai Központi Bank (EKB), a Baseli Bizottság biztonsági felügyelet, valamint az értékpapír-szabályozó hatóságok abbéli aggodalmuknak adtak hangot, hogy a korlátlan valós érték opció helytelen módon is kihasználható, különösen a vállalkozások saját passzíváihoz kapcsolódó pénzügyi instrumentumok esetében. |
| --- | --- |

(3)

A 2003 decemberében módosított IAS 39 olyan opciót vezetett be, amely alapján a vállalkozások az első számbavétel során visszavonhatatlanul meghatározhatják, hogy egy adott pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget valós értéken (az értéknövekedés vagy értékvesztés kimutatásával) kívánnak-e értékelni a nyereséggel, illetve veszteséggel szemben (úgynevezett korlátlan valós érték opció). Mindazonáltal az Európai Központi Bank (EKB), a Baseli Bizottság biztonsági felügyelet, valamint az értékpapír-szabályozó hatóságok abbéli aggodalmuknak adtak hangot, hogy a korlátlan valós érték opció helytelen módon is kihasználható, különösen a vállalkozások saját passzíváihoz kapcsolódó pénzügyi instrumentumok esetében.

| (4) | Az IASB belátta ezen aggodalmakat, és ezért 2004. április 21-én olyan szabványtervezetet tett közzé, amelyben módosítást javasol az IAS 39-en a valós értékű opció alkalmazási körének szűkítése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az IASB belátta ezen aggodalmakat, és ezért 2004. április 21-én olyan szabványtervezetet tett közzé, amelyben módosítást javasol az IAS 39-en a valós értékű opció alkalmazási körének szűkítése érdekében.

| (5) | Annak érdekében, hogy a 2005. évi alkalmazáshoz megfelelő számviteli iránymutatás álljon rendelkezésre a pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatban, a Bizottság az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IAS 39 beillesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. november 19-i 2086/2004/EK bizottsági rendelettel (3) – bizonyos, a korlátlan valós értékű opcióra és a fedezeti ügyletekre vonatkozó előírások kivételével – jóváhagyta az IAS 39-et. A Bizottság e kivételt kivételes és átmeneti jellegűnek tekintette, amely a nyitott kérdések további konzultációk és tárgyalások révén történő megoldásának függvénye. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a 2005. évi alkalmazáshoz megfelelő számviteli iránymutatás álljon rendelkezésre a pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatban, a Bizottság az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IAS 39 beillesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. november 19-i 2086/2004/EK bizottsági rendelettel (3) – bizonyos, a korlátlan valós értékű opcióra és a fedezeti ügyletekre vonatkozó előírások kivételével – jóváhagyta az IAS 39-et. A Bizottság e kivételt kivételes és átmeneti jellegűnek tekintette, amely a nyitott kérdések további konzultációk és tárgyalások révén történő megoldásának függvénye.

| (6) | A 2004. április 21-én közzétett szabványtervezethez fűzött megjegyzések és az ezzel kapcsolatban – különösen az EKB-vel és a Baseli Bizottsággal – folytatott további viták, valamint az érintett felekkel 2005 márciusában tartott kerekasztal-megbeszélések fényében az IASB 2005. június 16-án közzétette az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, Valós érték opció módosítása című dokumentumot. |
| --- | --- |

(6)

A 2004. április 21-én közzétett szabványtervezethez fűzött megjegyzések és az ezzel kapcsolatban – különösen az EKB-vel és a Baseli Bizottsággal – folytatott további viták, valamint az érintett felekkel 2005 márciusában tartott kerekasztal-megbeszélések fényében az IASB 2005. június 16-án közzétette az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, Valós érték opció módosítása című dokumentumot.

| (7) | A felülvizsgált IAS 39 valós érték opciója olyan esetekre korlátozza az opció alkalmazását, ahol ez lényegesebb információt eredményez, mert megszünteti vagy jelentősen csökkenti a megjelenítés vagy az értékelés inkonzisztens voltát (számviteli szempontból rosszul párosítható ügyletek, accounting mismatch); vagy amikor a pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek egy csoportja, vagy mindkettő dokumentált kockázatkezelés vagy beruházási stratégia keretében kerül kezelésre. Ezen felül az átdolgozott valós érték opció lehetővé teszi, hogy egy teljes, egy vagy több beágyazott derivatívát tartalmazó kombinált szerződést bizonyos esetekben pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként valós értéken értékeljenek a nyereséggel, illetve veszteséggel szemben. Következésképpen a valós érték opció alkalmazása olyan esetekre korlátozódik, amelyekben bizonyos alapelveket vagy körülményeket tiszteletben kell tartani. Végül pedig, az opció alkalmazását megfelelő közzététellel kell támogatni. |
| --- | --- |

(7)

A felülvizsgált IAS 39 valós érték opciója olyan esetekre korlátozza az opció alkalmazását, ahol ez lényegesebb információt eredményez, mert megszünteti vagy jelentősen csökkenti a megjelenítés vagy az értékelés inkonzisztens voltát (számviteli szempontból rosszul párosítható ügyletek, accounting mismatch); vagy amikor a pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek egy csoportja, vagy mindkettő dokumentált kockázatkezelés vagy beruházási stratégia keretében kerül kezelésre. Ezen felül az átdolgozott valós érték opció lehetővé teszi, hogy egy teljes, egy vagy több beágyazott derivatívát tartalmazó kombinált szerződést bizonyos esetekben pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként valós értéken értékeljenek a nyereséggel, illetve veszteséggel szemben. Következésképpen a valós érték opció alkalmazása olyan esetekre korlátozódik, amelyekben bizonyos alapelveket vagy körülményeket tiszteletben kell tartani. Végül pedig, az opció alkalmazását megfelelő közzététellel kell támogatni.

| (8) | Ezért a valós érték opció pénzügyi kötelezettségekre történő alkalmazására vonatkozó előírásokat, amelyeket kizártak a 2086/2004/EK rendeletből, be kell illeszteni. Ezen felül a 2086/2004/EK rendelettel befogadott, a pénzügyi eszközökre vonatkozó korlátlan valós érték opciót is alapelveken alapuló megközelítés tárgyává kell tenni. |
| --- | --- |

(8)

Ezért a valós érték opció pénzügyi kötelezettségekre történő alkalmazására vonatkozó előírásokat, amelyeket kizártak a 2086/2004/EK rendeletből, be kell illeszteni. Ezen felül a 2086/2004/EK rendelettel befogadott, a pénzügyi eszközökre vonatkozó korlátlan valós érték opciót is alapelveken alapuló megközelítés tárgyává kell tenni.

| (9) | A biztonsági felügyelettel kapcsolatban az IASB elismeri, hogy az átdolgozott standard nem akadályozza a biztonsági felügyeleti hatóságokat abban, hogy értékeljék egy szabályozott pénzügyi intézmény valós értékű értékelési gyakorlatának szigorú voltát, és az annak alapjául szolgáló kockázatkezelési stratégiákat, politikákat és gyakorlatokat, mint ahogy abban sem, hogy megtegyék a szükséges lépéseket. Ezen felül az IASB egyetért azzal, hogy bizonyos közzétételek segítenék a biztonsági felügyeleteket a tőkekövetelmények értékelésében. Különösen igaz ez a saját hitelképesség romlásából adódó nyereségek kimutatására, amelyeket az IAS 39 átfogóbb javításának keretében tovább kell vizsgálni. Ezért a Bizottság felügyeli az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, Valós értékű opció módosítása jövőbeni hatásait, alkalmazását pedig az 1606/2002/EK rendelet 10. cikkében leírt felülvizsgálat keretében elemzi. |
| --- | --- |

(9)

A biztonsági felügyelettel kapcsolatban az IASB elismeri, hogy az átdolgozott standard nem akadályozza a biztonsági felügyeleti hatóságokat abban, hogy értékeljék egy szabályozott pénzügyi intézmény valós értékű értékelési gyakorlatának szigorú voltát, és az annak alapjául szolgáló kockázatkezelési stratégiákat, politikákat és gyakorlatokat, mint ahogy abban sem, hogy megtegyék a szükséges lépéseket. Ezen felül az IASB egyetért azzal, hogy bizonyos közzétételek segítenék a biztonsági felügyeleteket a tőkekövetelmények értékelésében. Különösen igaz ez a saját hitelképesség romlásából adódó nyereségek kimutatására, amelyeket az IAS 39 átfogóbb javításának keretében tovább kell vizsgálni. Ezért a Bizottság felügyeli az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, Valós értékű opció módosítása jövőbeni hatásait, alkalmazását pedig az 1606/2002/EK rendelet 10. cikkében leírt felülvizsgálat keretében elemzi.

| (10) | Az IAS 39 módosításainak elfogadása – az érintett számviteli standardok közötti konzisztencia biztosítása érdekében – maga után vonja az 1. nemzetközi pénzügyi jelentési szabvány (IFRS), valamint az IAS 32 módosítását is. |
| --- | --- |

(10)

Az IAS 39 módosításainak elfogadása – az érintett számviteli standardok közötti konzisztencia biztosítása érdekében – maga után vonja az 1. nemzetközi pénzügyi jelentési szabvány (IFRS), valamint az IAS 32 módosítását is.

| (11) | A valós érték opció új, alapelveken alapuló megközelítésének, valamint annak szükségességének fényében, hogy a standardokat első ízben alkalmazók értelmesebb első éves zárást és összehasonlítható adatokat tudjanak előállítani, célszerű e rendelet 2005. január 1-jével, visszamenő hatállyal történő alkalmazása. |
| --- | --- |

(11)

A valós érték opció új, alapelveken alapuló megközelítésének, valamint annak szükségességének fényében, hogy a standardokat első ízben alkalmazók értelmesebb első éves zárást és összehasonlítható adatokat tudjanak előállítani, célszerű e rendelet 2005. január 1-jével, visszamenő hatállyal történő alkalmazása.

| (12) | A terület szakértőivel folytatott konzultáció során bebizonyosodott, hogy az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, Valós értékű opció módosítása nemzetközi számviteli standard megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkében az elfogadáshoz megállapított szakmai kritériumoknak, és különösen az európai közérdek szolgálatára vonatkozó követelménynek. |
| --- | --- |

(12)

A terület szakértőivel folytatott konzultáció során bebizonyosodott, hogy az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, Valós értékű opció módosítása nemzetközi számviteli standard megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkében az elfogadáshoz megállapított szakmai kritériumoknak, és különösen az európai közérdek szolgálatára vonatkozó követelménynek.

| (13) | Az 1725/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az 1725/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozási Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozási Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1725/2003/EK rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 39. nemzetközi számviteli standard (IAS) az e rendelet mellékletének A. pontjában szereplők szerint módosul; |
| --- | --- |

1.

A 39. nemzetközi számviteli standard (IAS) az e rendelet mellékletének A. pontjában szereplők szerint módosul;

| 2. | Az IAS 39 a „Nemzetközi számviteli standard (IAS) IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, Valós érték opció módosítása” e rendelet mellékletének B. pontjában szereplő szövegével egészül ki; |
| --- | --- |

2.

Az IAS 39 a „Nemzetközi számviteli standard (IAS) IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, Valós érték opció módosítása” e rendelet mellékletének B. pontjában szereplő szövegével egészül ki;

| 3. | Az 1. nemzetközi pénzügyi jelentési szabvány (IFRS), valamint az IAS 32 az e rendelet mellékletének B. pontjában szereplők szerint módosul. |
| --- | --- |

3.

Az 1. nemzetközi pénzügyi jelentési szabvány (IFRS), valamint az IAS 32 az e rendelet mellékletének B. pontjában szereplők szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. január 1-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 15-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 261., 2003.10.13., 1. o. A legutóbb a 211/2005/EK rendelettel (HL L 41., 2005.2.11., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 363., 2004.12.9., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

A.   A 39. nemzetközi számviteli standard Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés az alábbiak szerint módosul:

| a) | A 35. bekezdés a következő szöveggel egészül ki:
  „Amennyiben egy átadott eszközt amortizált bekerülési értéken értékelnek, a jelen standardban a pénzügyi kötelezettségnek a nyereséggel vagy veszteséggel szembeni valós értéken történő értékelésére adott lehetőség a kapcsolódó kötelezettségre nem alkalmazható.” |
| --- | --- |

a)

A 35. bekezdés a következő szöveggel egészül ki:

„Amennyiben egy átadott eszközt amortizált bekerülési értéken értékelnek, a jelen standardban a pénzügyi kötelezettségnek a nyereséggel vagy veszteséggel szembeni valós értéken történő értékelésére adott lehetőség a kapcsolódó kötelezettségre nem alkalmazható.”

| b) | az A függelék alkalmazási útmutatójában az AG 31. szövege helyére az alábbi lép:
  „Példa a hibrid instrumentumra egy olyan pénzügyi instrumentum, ami birtokosának arra biztosít jogot, hogy a pénzügyi instrumentumot eladja a kibocsátó részére egy olyan összegű pénzeszközért vagy más pénzügyi eszközért cserében, amelynek összege valamely olyan részvény vagy árutőzsdei termék árindexében bekövetkező változás alapján változik, ami növekedhet vagy csökkenhet (»eladható instrumentum«) Kivéve, ha a kibocsátó a kezdeti megjelenítéskor a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelölte meg a pénzügyi kötelezettséget, el kell különítenie a beágyazott származékos terméket (azaz egy indexhez kötött tőkerész fizetést) a 11. bekezdés alapján, mivel az alapszerződés az AG27. bekezdés alapján adósságinstrumentum, és az indexhez kötött tőkerész törlesztés az AG30a) bekezdés alapján nem kapcsolódik szorosan az alap adósságinstrumentumhoz. Mivel a tőkerész törlesztés összege növekedhet vagy csökkenhet, a beágyazott származékos termék egy nem opciós származékos termék, melynek értéke a mögöttes változóhoz kötött.” |
| --- | --- |

b)

az A függelék alkalmazási útmutatójában az AG 31. szövege helyére az alábbi lép:

„Példa a hibrid instrumentumra egy olyan pénzügyi instrumentum, ami birtokosának arra biztosít jogot, hogy a pénzügyi instrumentumot eladja a kibocsátó részére egy olyan összegű pénzeszközért vagy más pénzügyi eszközért cserében, amelynek összege valamely olyan részvény vagy árutőzsdei termék árindexében bekövetkező változás alapján változik, ami növekedhet vagy csökkenhet (»eladható instrumentum«) Kivéve, ha a kibocsátó a kezdeti megjelenítéskor a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelölte meg a pénzügyi kötelezettséget, el kell különítenie a beágyazott származékos terméket (azaz egy indexhez kötött tőkerész fizetést) a 11. bekezdés alapján, mivel az alapszerződés az AG27. bekezdés alapján adósságinstrumentum, és az indexhez kötött tőkerész törlesztés az AG30a) bekezdés alapján nem kapcsolódik szorosan az alap adósságinstrumentumhoz. Mivel a tőkerész törlesztés összege növekedhet vagy csökkenhet, a beágyazott származékos termék egy nem opciós származékos termék, melynek értéke a mögöttes változóhoz kötött.”

B.   Az IAS 39 a következő szöveggel egészül ki:

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

| IAS-szám | Cím |
| --- | --- |
| „IAS 39 | Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés
  kiegészítve a valós érték opció használatára vonatkozó előírásokkal” |

IAS-szám

Cím

„IAS 39

Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés
  kiegészítve a valós érték opció használatára vonatkozó előírásokkal”

Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Minden meglévő jog fenntartva az EGT-n kívül, kivéve a személyes felhasználás vagy más jogszerű eljárás céljából történő sokszorosítás jogát. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org.uk címen.

Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Minden meglévő jog fenntartva az EGT-n kívül, kivéve a személyes felhasználás vagy más jogszerű eljárás céljából történő sokszorosítás jogát. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org.uk címen.

AZ IAS 39 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD MÓDOSÍTÁSAI

Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés

Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés

A VALÓS ÉRTÉK OPCIÓ

Jelen dokumentum tartalmazza az IAS 39 Pénzügyi Instrumentumok: Megjelenítés és értékelés (IAS 39) standard módosításait. A módosítások a 2004 áprilisában kiadott, az IAS 39 – A valós érték opció javasolt módosításaira vonatkozó nyilvános tervezetben szereplő javaslatokra vonatkoznak.

Pénzügyi Instrumentumok: Megjelenítés és értékelés

A valós érték opció

A gazdálkodó egységeknek a jelen dokumentumban szereplő módosításokat a 2006. január 1-jén, vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmazniuk.

A 9. bekezdésben, a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség definíciójának b) részét az alábbi szöveg váltja fel.

A 9. bekezdésben, a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség definíciójának b) részét az alábbi szöveg váltja fel.

FOGALMAK

9.   
  ...

...

A pénzügyi instrumentumok négy kategóriájának fogalmai

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség olyan pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség, amely megfelel az alábbi kritériumok valamelyikének.

A

olyan pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség, amely megfelel az alábbi kritériumok valamelyikének.

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

a)

...

...

| b) | Azt a kezdeti megjelenítéskor a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek jelöli meg az egység. Gazdálkodó egység csak abban az esetben használhatja ezt a megjelölést, ha azt a 11A. bekezdés megengedi, vagy ha ez a megjelölés relevánsabb információkat eredményez amiatt, hogy










  i. | ez megszüntet vagy lényegesen csökkent valamely értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciát (melyet számviteli meg nem felelésnek (mismatch) is neveznek), amely ellenkező esetben előállt volna amiatt, hogy az eszközök vagy kötelezettségek értékelése, vagy az azokon képződött nyereség vagy veszteség megjelenítése eltérő alapokon történik; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Azt a kezdeti megjelenítéskor a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek jelöli meg az egység. Gazdálkodó egység csak abban az esetben használhatja ezt a megjelölést, ha azt a 11A. bekezdés megengedi, vagy ha ez a megjelölés relevánsabb információkat eredményez amiatt, hogy

Azt a kezdeti megjelenítéskor a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek jelöli meg az egység. Gazdálkodó egység csak abban az esetben használhatja ezt a megjelölést, ha azt a 11A. bekezdés megengedi, vagy ha ez a megjelölés relevánsabb információkat eredményez amiatt, hogy

i.

i.

ez megszüntet vagy lényegesen csökkent valamely értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciát (melyet számviteli meg nem felelésnek (mismatch) is neveznek), amely ellenkező esetben előállt volna amiatt, hogy az eszközök vagy kötelezettségek értékelése, vagy az azokon képződött nyereség vagy veszteség megjelenítése eltérő alapokon történik; vagy

ez megszüntet vagy lényegesen csökkent valamely értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciát (melyet számviteli meg nem felelésnek (mismatch) is neveznek), amely ellenkező esetben előállt volna amiatt, hogy az eszközök vagy kötelezettségek értékelése, vagy az azokon képződött nyereség vagy veszteség megjelenítése eltérő alapokon történik; vagy

| ii. | Pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, vagy mindkettő egy csoportjának kezelése, valamint teljesítményének értékelése valós érték alapon, egy dokumentált kockázatkezelési vagy befektetési stratégiával összhangban történik, és a csoportra vonatkozó információkat az egységen belül ezen az alapon adják meg a gazdálkodó egység kulcspozícióban lévő vezetői (a (2003-ban módosított) IAS 24 Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek standardban meghatározottak szerint), például a gazdálkodó egység igazgatósága és elnök-vezérigazgatója számára. |
| --- | --- |

ii.

ii.

Pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, vagy mindkettő egy csoportjának kezelése, valamint teljesítményének értékelése valós érték alapon, egy dokumentált kockázatkezelési vagy befektetési stratégiával összhangban történik, és a csoportra vonatkozó információkat az egységen belül ezen az alapon adják meg a gazdálkodó egység kulcspozícióban lévő vezetői (a (2003-ban módosított) IAS 24 Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek standardban meghatározottak szerint), például a gazdálkodó egység igazgatósága és elnök-vezérigazgatója számára.

Pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, vagy mindkettő egy csoportjának kezelése, valamint teljesítményének értékelése valós érték alapon, egy dokumentált kockázatkezelési vagy befektetési stratégiával összhangban történik, és a csoportra vonatkozó információkat az egységen belül ezen az alapon adják meg a gazdálkodó egység kulcspozícióban lévő vezetői (a (2003-ban módosított) IAS 24 Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek standardban meghatározottak szerint), például a gazdálkodó egység igazgatósága és elnök-vezérigazgatója számára.

Az IAS 32 standardban a 66., 94. és AG40. bekezdések előírják a gazdálkodó egység számára, hogy közzétételeket adjon az általa a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközökről és pénzügyi kötelezettségekről, feltüntetve azt is, hogy hogyan tett eleget ezen feltételeknek. A fenti ii. pontnak megfelelő instrumentumok esetében ezen közzététel tartalmazza annak szöveges leírását, hogy milyen mértékben konzisztens a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölés a gazdálkodó egység dokumentált kockázatkezelési vagy befektetési stratégiájával.

Az IAS 32 standardban a 66., 94. és AG40. bekezdések előírják a gazdálkodó egység számára, hogy közzétételeket adjon az általa a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközökről és pénzügyi kötelezettségekről, feltüntetve azt is, hogy hogyan tett eleget ezen feltételeknek. A fenti ii. pontnak megfelelő instrumentumok esetében ezen közzététel tartalmazza annak szöveges leírását, hogy milyen mértékben konzisztens a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölés a gazdálkodó egység dokumentált kockázatkezelési vagy befektetési stratégiájával.

Azok a tőkeinstrumentumok, amelyek nem rendelkeznek aktív piacon jegyzett piaci árral, és amelyek valós értéke nem mérhető megbízhatóan (lásd a 46c) bekezdést és az A Függelék AG80. és AG81. bekezdését), nem jelölhetők meg nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként.

Azok a tőkeinstrumentumok, amelyek nem rendelkeznek aktív piacon jegyzett piaci árral, és amelyek valós értéke nem mérhető megbízhatóan (lásd a 46c) bekezdést és az A Függelék AG80. és AG81. bekezdését), nem jelölhetők meg nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként.

Meg kell említeni, hogy a 48., 48A., 49. bekezdések és az A Függelék AG69–AG82. bekezdései, amelyek követelményeket fektetnek le a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi követelés valós értékének megbízható meghatározására, egyaránt alkalmazandóak az összes, valós értéken – akár megjelölés útján, akár máshogyan – értékelt tételre, vagy azokra, amelyek valós értékét közzéteszik.

Meg kell említeni, hogy a 48., 48A., 49. bekezdések és az A Függelék AG69–AG82. bekezdései, amelyek követelményeket fektetnek le a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi követelés valós értékének megbízható meghatározására, egyaránt alkalmazandóak az összes, valós értéken – akár megjelölés útján, akár máshogyan – értékelt tételre, vagy azokra, amelyek valós értékét közzéteszik.

A következő új 11A. bekezdés került be:

A következő új 11A. bekezdés került be:

BEÁGYAZOTT SZÁRMAZÉKOS TERMÉKEK

11A.   
  A 11. bekezdés ellenére, ha egy szerződés tartalmaz egy vagy több beágyazott származékos terméket, a gazdálkodó egység a teljes hibrid (kombinált) szerződést nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként jelölheti meg, kivéve ha:

A 11. bekezdés ellenére, ha egy szerződés tartalmaz egy vagy több beágyazott származékos terméket, a gazdálkodó egység a teljes hibrid (kombinált) szerződést nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként jelölheti meg, kivéve ha:

| a) | a beágyazott származékos termék(ek) nem módosítják jelentősen az egyébként a szerződés által megkövetelt cash flow-kat; vagy |
| --- | --- |

a)

a)

a beágyazott származékos termék(ek) nem módosítják jelentősen az egyébként a szerződés által megkövetelt cash flow-kat; vagy

a beágyazott származékos termék(ek) nem módosítják jelentősen az egyébként a szerződés által megkövetelt cash flow-kat; vagy

| b) | kevésbé részletes elemzés mellett vagy elemzés nélkül is egyértelmű egy hasonló hibrid (kombinált) instrumentum első mérlegelésekor, hogy tilos a beágyazott származékos termék(ek) elkülönítése, mint például olyan, hitelbe beágyazott előtörlesztési opciók esetén, amely lehetővé teszi a tulajdonos számára, hogy előtörlessze a hitelt körülbelül annak amortizált bekerülési értékéért. |
| --- | --- |

b)

b)

kevésbé részletes elemzés mellett vagy elemzés nélkül is egyértelmű egy hasonló hibrid (kombinált) instrumentum első mérlegelésekor, hogy tilos a beágyazott származékos termék(ek) elkülönítése, mint például olyan, hitelbe beágyazott előtörlesztési opciók esetén, amely lehetővé teszi a tulajdonos számára, hogy előtörlessze a hitelt körülbelül annak amortizált bekerülési értékéért.

kevésbé részletes elemzés mellett vagy elemzés nélkül is egyértelmű egy hasonló hibrid (kombinált) instrumentum első mérlegelésekor, hogy tilos a beágyazott származékos termék(ek) elkülönítése, mint például olyan, hitelbe beágyazott előtörlesztési opciók esetén, amely lehetővé teszi a tulajdonos számára, hogy előtörlessze a hitelt körülbelül annak amortizált bekerülési értékéért.

A 12. és 13. bekezdések az alábbiak szerint módosulnak:

A 12. és 13. bekezdések az alábbiak szerint módosulnak:

12.   
  Ha az egységnek a jelen standard alapján el kellene különítenie valamilyen beágyazott származékos terméket az alapszerződéstől, de nem képes arra, hogy elkülönülten értékelje a beágyazott származékos terméket akár a megszerzéskor, akár egy későbbi beszámolási fordulónapon, akkor az egész hibrid (kombinált) szerződést a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként kell megjelölnie.

Ha az egységnek a jelen standard alapján el kellene különítenie valamilyen beágyazott származékos terméket az alapszerződéstől, de nem képes arra, hogy elkülönülten értékelje a beágyazott származékos terméket akár a megszerzéskor, akár egy későbbi beszámolási fordulónapon, akkor az egész hibrid (kombinált) szerződést a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként kell megjelölnie.

13.   Ha egy egység nem képes a beágyazott származékos termék valós értékét megbízhatóan meghatározni annak feltételei alapján (pl. mivel a beágyazott származékos termék egy tőzsdén nem jegyzett tőkeinstrumentumon alapul), a beágyazott származékos termék valós értéke a hibrid (kombinált) instrumentum valós értéke és az alapszerződés valós értéke közötti különbözet, ha azok a jelen standard alapján meghatározhatók. Ha az egység nem képes a beágyazott származékos termék valós értékét e módszer alapján meghatározni, a 12. bekezdés alkalmazandó, és a hibrid (kombinált) instrumentumot a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelölik meg.

A következő új 48A. bekezdés kerül be:

A következő új 48A. bekezdés kerül be:

A VALÓS ÉRTÉKEN TÖRTÉNŐ ÉRTÉKELÉS SZEMPONTJAI

48A.   A valós érték legjobb bizonyítékát egy aktív piacon jegyzett árak adják. Ha egy adott pénzügyi instrumentum piaca nem aktív, a gazdálkodó egység értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Az értékelési technika használatának célja, hogy megállapítsa, milyen tranzakciós ár alakult volna ki az értékelés időpontjában egy szokásos piaci feltételek mellett végrehajtott, normál üzleti megfontolások által motivált adásvétel során. Az értékelési technikák közé tartozik a jól tájékozott, ügyleti szándékkal rendelkező felek közötti, szokásos piaci feltételek mellett lebonyolított közelmúltbeli piaci tranzakciók felhasználása, ha elérhetők ilyenek; egy másik, lényegében azonos instrumentum aktuális piaci értékére való hivatkozás, a diszkontált cash flow elemzés és az opciós árazási modellek. Ha van olyan értékelési technika, amelyet a piaci résztvevők szokásosan használnak az instrumentum árazására, és ez a technika bizonyíthatóan megbízható becsléseket volt képes nyújtani a tényleges piaci tranzakciókban kialakult árakról, akkor az egység ezt a technikát alkalmazza. A kiválasztott értékelési technika maximális mértékben használja a piaci inputokat és a lehető legkisebb mértékben támaszkodik az egységre jellemző inputokra. Minden olyan tényezőt magában foglal, amelyet a piaci résztvevők figyelembe vennének az ár megállapításakor, valamint megfelel azoknak az elfogadott gazdasági módszertanoknak, amelyeket a pénzügyi instrumentumok árazása során alkalmaznak. Az egység időszakosan beméri az értékelési technikát és teszteli annak érvényességét azzal, hogy ugyanazon instrumentum (vagyis módosítás és újracsomagolás nélkül) figyelemmel kísérhető aktuális piaci tranzakcióinak árait alkalmazza, vagy bármilyen elérhető és figyelemmel kísérhető piaci adat alkalmazásával.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

A 105. bekezdés az alábbiak szerint módosul, és a következő új 105A–105D. bekezdések kerülnek be:

A 105. bekezdés az alábbiak szerint módosul, és a következő új 105A–105D. bekezdések kerülnek be:

...

105.   
  Jelen standard első alkalmazásakor a gazdálkodó egységnek lehetősége van arra, hogy valamely korábban megjelenített pénzügyi eszközt értékesíthetőként jelöljön meg. Bármely ilyen pénzügyi eszköz esetében az egységnek a valós értékben bekövetkező valamennyi halmozott változást a saját tőke egy elkülönített összetevőjében kell kimutatnia a későbbi kivezetésig vagy értékvesztés-elszámolásig, amikor a gazdálkodó egységnek a halmozott nyereség vagy veszteség összegét át kell vezetnie a nyereségbe vagy veszteségbe. A gazdálkodó egységnek emellett:

Jelen standard első alkalmazásakor a gazdálkodó egységnek lehetősége van arra, hogy valamely korábban megjelenített pénzügyi eszközt értékesíthetőként jelöljön meg. Bármely ilyen pénzügyi eszköz esetében az egységnek a valós értékben bekövetkező valamennyi halmozott változást a saját tőke egy elkülönített összetevőjében kell kimutatnia a későbbi kivezetésig vagy értékvesztés-elszámolásig, amikor a gazdálkodó egységnek a halmozott nyereség vagy veszteség összegét át kell vezetnie a nyereségbe vagy veszteségbe. A gazdálkodó egységnek emellett:

| a) | A pénzügyi eszközt újra meg kell állapítania az összehasonlító pénzügyi kimutatásokban az új megjelölés alkalmazásával; továbbá |
| --- | --- |

a)

a)

A pénzügyi eszközt újra meg kell állapítania az összehasonlító pénzügyi kimutatásokban az új megjelölés alkalmazásával; továbbá

A pénzügyi eszközt újra meg kell állapítania az összehasonlító pénzügyi kimutatásokban az új megjelölés alkalmazásával; továbbá

| b) | Közzé kell tennie az egyes kategóriákba sorolt pénzügyi eszközök valós értékét a megjelölés időpontjában, valamint a korábbi pénzügyi kimutatásokban szereplő besorolást és könyv szerinti értéket. |
| --- | --- |

b)

b)

Közzé kell tennie az egyes kategóriákba sorolt pénzügyi eszközök valós értékét a megjelölés időpontjában, valamint a korábbi pénzügyi kimutatásokban szereplő besorolást és könyv szerinti értéket.

Közzé kell tennie az egyes kategóriákba sorolt pénzügyi eszközök valós értékét a megjelölés időpontjában, valamint a korábbi pénzügyi kimutatásokban szereplő besorolást és könyv szerinti értéket.

105A.   
  A gazdálkodó egységnek a 11A., 48A., AG4B–AG4K., AG33A. és AG33B. bekezdéseket, valamint a 9., 12. és 13. bekezdések 2005-ös módosításait a 2006. január 1-jén, vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás javasolt.

A gazdálkodó egységnek a 11A., 48A., AG4B–AG4K., AG33A. és AG33B. bekezdéseket, valamint a 9., 12. és 13. bekezdések 2005-ös módosításait a 2006. január 1-jén, vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás javasolt.

105B.   
  Azon gazdálkodó egységnek, amely a 11A., 48A., AG4B–AG4K., AG33A. és AG33B. bekezdéseket, valamint a 9., 12. és 13. bekezdések 2005-ös módosításait először a 2006. január 1-jén megelőzően kezdődő éves időszakra alkalmazza

Azon gazdálkodó egységnek, amely a 11A., 48A., AG4B–AG4K., AG33A. és AG33B. bekezdéseket, valamint a 9., 12. és 13. bekezdések 2005-ös módosításait először a 2006. január 1-jén megelőzően kezdődő éves időszakra alkalmazza

| a) | Lehetősége van arra, hogy amikor ezeket az új és módosított bekezdéseket először alkalmazza, a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljön meg bármely korábban megjelenített pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget, amely ekkor megfelel az ilyen megjelölés feltételeinek. Ha az éves időszak 2005. szeptember 1-je előtt kezdődik, az ilyen megjelöléseket nem szükséges lezárni 2005. szeptember 1-jéig, és ezek olyan pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket is tartalmazhatnak, amelyeket a szóban forgó éves időszak kezdete és 2005. szeptember 1-je között jelenítettek meg. A 91. bekezdés ellenére, ezen albekezdéssel összhangban, nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt, korábban egy valós érték fedezeti elszámolási kapcsolatban fedezett tételként megjelölt bármely pénzügyi eszközt és pénzügyi kötelezettség megjelölését meg kell szüntetni a szóban forgó kapcsolatokból, amikor megtörténik a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként való megjelölésük. |
| --- | --- |

a)

a)

Lehetősége van arra, hogy amikor ezeket az új és módosított bekezdéseket először alkalmazza, a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljön meg bármely korábban megjelenített pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget, amely ekkor megfelel az ilyen megjelölés feltételeinek. Ha az éves időszak 2005. szeptember 1-je előtt kezdődik, az ilyen megjelöléseket nem szükséges lezárni 2005. szeptember 1-jéig, és ezek olyan pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket is tartalmazhatnak, amelyeket a szóban forgó éves időszak kezdete és 2005. szeptember 1-je között jelenítettek meg. A 91. bekezdés ellenére, ezen albekezdéssel összhangban, nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt, korábban egy valós érték fedezeti elszámolási kapcsolatban fedezett tételként megjelölt bármely pénzügyi eszközt és pénzügyi kötelezettség megjelölését meg kell szüntetni a szóban forgó kapcsolatokból, amikor megtörténik a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként való megjelölésük.

Lehetősége van arra, hogy amikor ezeket az új és módosított bekezdéseket először alkalmazza, a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljön meg bármely korábban megjelenített pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget, amely ekkor megfelel az ilyen megjelölés feltételeinek. Ha az éves időszak 2005. szeptember 1-je előtt kezdődik, az ilyen megjelöléseket nem szükséges lezárni 2005. szeptember 1-jéig, és ezek olyan pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket is tartalmazhatnak, amelyeket a szóban forgó éves időszak kezdete és 2005. szeptember 1-je között jelenítettek meg. A 91. bekezdés ellenére, ezen albekezdéssel összhangban, nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt, korábban egy valós érték fedezeti elszámolási kapcsolatban fedezett tételként megjelölt bármely pénzügyi eszközt és pénzügyi kötelezettség megjelölését meg kell szüntetni a szóban forgó kapcsolatokból, amikor megtörténik a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként való megjelölésük.

| b) | Közzé kell tennie az a) albekezdéssel összhangban meghatározott bármely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékét a megjelölés időpontjában, valamint a korábbi pénzügyi kimutatásokban szereplő besorolást és könyv szerinti értéket. |
| --- | --- |

b)

b)

Közzé kell tennie az a) albekezdéssel összhangban meghatározott bármely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékét a megjelölés időpontjában, valamint a korábbi pénzügyi kimutatásokban szereplő besorolást és könyv szerinti értéket.

Közzé kell tennie az a) albekezdéssel összhangban meghatározott bármely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékét a megjelölés időpontjában, valamint a korábbi pénzügyi kimutatásokban szereplő besorolást és könyv szerinti értéket.

| c) | Meg kell szüntetnie minden olyan pénzügyi eszköznek vagy pénzügyi kötelezettségnek a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölését, amely ezen új és módosított bekezdések értelmében nem teljesíti az ilyen megjelölés feltételeit. Amikor egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség értékelése amortizált bekerülési értéken történik a megjelölés megszüntetése után, a megjelölés megszüntetésének időpontja minősül a kezdeti megjelenítés időpontjának. |
| --- | --- |

c)

c)

Meg kell szüntetnie minden olyan pénzügyi eszköznek vagy pénzügyi kötelezettségnek a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölését, amely ezen új és módosított bekezdések értelmében nem teljesíti az ilyen megjelölés feltételeit. Amikor egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség értékelése amortizált bekerülési értéken történik a megjelölés megszüntetése után, a megjelölés megszüntetésének időpontja minősül a kezdeti megjelenítés időpontjának.

Meg kell szüntetnie minden olyan pénzügyi eszköznek vagy pénzügyi kötelezettségnek a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölését, amely ezen új és módosított bekezdések értelmében nem teljesíti az ilyen megjelölés feltételeit. Amikor egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség értékelése amortizált bekerülési értéken történik a megjelölés megszüntetése után, a megjelölés megszüntetésének időpontja minősül a kezdeti megjelenítés időpontjának.

| d) | Közzé kell tennie a c) albekezdéssel összhangban megszüntetett megjelölésű bármely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékét a megjelölés megszüntetése időpontjában, valamint az új besorolást. |
| --- | --- |

d)

d)

Közzé kell tennie a c) albekezdéssel összhangban megszüntetett megjelölésű bármely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékét a megjelölés megszüntetése időpontjában, valamint az új besorolást.

Közzé kell tennie a c) albekezdéssel összhangban megszüntetett megjelölésű bármely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékét a megjelölés megszüntetése időpontjában, valamint az új besorolást.

105C.   
  Azon gazdálkodó egységnek, amely a 11A., 48A., AG4B–AG4K., AG33A. és AG33B. bekezdéseket, valamint a 9., 12. és 13. bekezdések 2005-ös módosításait a 2006. január 1-jén, vagy azt követően kezdődő éves időszakra alkalmazza

Azon gazdálkodó egységnek, amely a 11A., 48A., AG4B–AG4K., AG33A. és AG33B. bekezdéseket, valamint a 9., 12. és 13. bekezdések 2005-ös módosításait a 2006. január 1-jén, vagy azt követően kezdődő éves időszakra alkalmazza

| a) | Csak akkor kell megszüntetnie bármely olyan pénzügyi eszköznek vagy pénzügyi kötelezettségnek a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölését, ha az ezen új és módosított bekezdések értelmében nem teljesíti az ilyen megjelölés feltételeit. Amikor egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség értékelése amortizált bekerülési értéken történik a megjelölés megszüntetése után, a megjelölés megszüntetésének időpontja minősül a kezdeti megjelenítés időpontjának. |
| --- | --- |

a)

a)

Csak akkor kell megszüntetnie bármely olyan pénzügyi eszköznek vagy pénzügyi kötelezettségnek a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölését, ha az ezen új és módosított bekezdések értelmében nem teljesíti az ilyen megjelölés feltételeit. Amikor egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség értékelése amortizált bekerülési értéken történik a megjelölés megszüntetése után, a megjelölés megszüntetésének időpontja minősül a kezdeti megjelenítés időpontjának.

Csak akkor kell megszüntetnie bármely olyan pénzügyi eszköznek vagy pénzügyi kötelezettségnek a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölését, ha az ezen új és módosított bekezdések értelmében nem teljesíti az ilyen megjelölés feltételeit. Amikor egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség értékelése amortizált bekerülési értéken történik a megjelölés megszüntetése után, a megjelölés megszüntetésének időpontja minősül a kezdeti megjelenítés időpontjának.

| b) | Nem szabad nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek megjelölnie a korábban megjelenített pénzügyi eszközöket vagy pénzügyi kötelezettségeket. |
| --- | --- |

b)

b)

Nem szabad nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek megjelölnie a korábban megjelenített pénzügyi eszközöket vagy pénzügyi kötelezettségeket.

Nem szabad nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek megjelölnie a korábban megjelenített pénzügyi eszközöket vagy pénzügyi kötelezettségeket.

| c) | Közzé kell tennie az a) albekezdéssel összhangban megszüntetett megjelölésű bármely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékét a megjelölés megszüntetése időpontjában, valamint az új besorolást. |
| --- | --- |

c)

c)

Közzé kell tennie az a) albekezdéssel összhangban megszüntetett megjelölésű bármely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékét a megjelölés megszüntetése időpontjában, valamint az új besorolást.

Közzé kell tennie az a) albekezdéssel összhangban megszüntetett megjelölésű bármely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékét a megjelölés megszüntetése időpontjában, valamint az új besorolást.

105D.   
  A gazdálkodó egységnek újra meg kell állapítania összehasonlító pénzügyi kimutatását a 105B. vagy 105C. bekezdésben szereplő új megjelölések használatával, feltéve, hogy a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség; vagy a pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, vagy mindkettő csoportja esetében ezek a tételek vagy csoportok megfeleltek volna a 9b)i., 9b)ii. vagy 11A. bekezdésben foglalt feltételeknek az összehasonlító időszak kezdetén, vagy ha megszerzésük az összehasonlító időszak kezdete után történt, megfeleltek volna a 9b)i., 9b)ii. vagy 11A. bekezdésben foglalt feltételeknek a kezdeti megjelenítés időpontjában.

A gazdálkodó egységnek újra meg kell állapítania összehasonlító pénzügyi kimutatását a 105B. vagy 105C. bekezdésben szereplő új megjelölések használatával, feltéve, hogy a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség; vagy a pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, vagy mindkettő csoportja esetében ezek a tételek vagy csoportok megfeleltek volna a 9b)i., 9b)ii. vagy 11A. bekezdésben foglalt feltételeknek az összehasonlító időszak kezdetén, vagy ha megszerzésük az összehasonlító időszak kezdete után történt, megfeleltek volna a 9b)i., 9b)ii. vagy 11A. bekezdésben foglalt feltételeknek a kezdeti megjelenítés időpontjában.

Az A. Függelékbe a következő új AG4B–AG4K. bekezdések kerülnek be:

Az A. Függelékbe a következő új AG4B–AG4K. bekezdések kerülnek be:

A Függelék

Alkalmazási útmutató

FOGALMAK (8. és 9. bekezdés)

Nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölés

AG4B.   Jelen standard 9. bekezdése lehetővé teszi a gazdálkodó egység számára, hogy valamely pénzügyi eszközt, pénzügyi kötelezettséget vagy pénzügyi instrumentumok (pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, vagy mindkettő) csoportját nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek jelöljön meg, amennyiben ez relevánsabb információkat eredményez.

AG4C.   A gazdálkodó egység azon döntése, hogy valamely pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöl meg, hasonlít a számviteli politikára vonatkozó választáshoz (bár, ellentétben a számviteli politika választásával, ebben az esetben nem követelmény a konzisztens alkalmazás az összes hasonló tranzakcióra). Amikor egy gazdálkodó egységnek ilyen választási lehetősége van, az IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák standard 14b) bekezdése előírja, hogy a választott politikának olyan pénzügyi kimutatásokat kell eredményeznie, amelyek megbízható és relevánsabb információkat adnak a tranzakcióknak, egyéb eseményeknek és feltételeknek a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetére, pénzügyi teljesítményére és cash flow-ira gyakorolt hatásáról. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként való megjelölés esetében a 9. bekezdés két olyan körülményt határoz meg, amikor a relevánsabb információkra vonatkozó követelmény teljesülni fog. Ennek megfelelően ahhoz, hogy a gazdálkodó egység a 9. bekezdéssel összhangban az ilyen megjelölést válassza, bizonyítania kell, hogy e két körülmény valamelyike (vagy mindkettő) teljesül.

9b)i. bekezdés: A megjelölés használata megszüntet vagy lényegesen csökkent valamely értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciát, amely ellenkező esetben előállna.

AG4D.   Az IAS 39 alapján valamely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség értékelését, és az értékében bekövetkezett elszámolt változások besorolását a tétel besorolása határozza meg, valamint az, hogy az adott tétel része-e valamely megjelölt fedezeti kapcsolatnak. Ezek a követelmények értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciát (melyet számviteli meg nem felelésnek (mismatch) is neveznek) okozhatnak, amikor például nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként való megjelölés hiányában valamely pénzügyi eszközt értékesíthetőként sorolnak be (a valós értékben történt legtöbb változást közvetlenül a saját tőkében megjelenítve) és valamely, a gazdálkodó egység által kapcsolódónak ítélt kötelezettséget amortizált bekerülési értéken értékelnének (a valós értékben történt változások megjelenítése nélkül). Ilyen esetekben a gazdálkodó egység juthat arra a következtetésre, hogy a pénzügyi kimutatásai relevánsabb információkat nyújtanak, ha mind az eszközt, mind a kötelezettséget nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek minősíti.

AG4E.   Az alábbi példák azt mutatják, mikor teljesül ez a feltétel. A gazdálkodó egység csak abban az esetben alkalmazhatja ezt a feltételt a pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként való megjelölésére, ha megfelel a 9b)i. bekezdésben említett elvnek.

| a) | Valamely gazdálkodó egység olyan kötelezettségekkel rendelkezik, amelyek cash flow-i szerződés szerint azon eszközök teljesítményén alapulnak, amelyek egyébként értékesíthetőként lennének besorolva. Például egy biztosító rendelkezhet diszkrecionális részesedési jellemzőt tartalmazó kötelezettségekkel, amelyek a biztosító eszközeinek egy meghatározott állományán realizált és/vagy nem realizált befektetési megtérülésen alapuló juttatásokat fizetnek. Ha az ilyen kötelezettségek értékelése az aktuális piaci árakat tükrözi, az eszközök nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő besorolása azt jelenti, hogy a pénzügyi eszközök valós értékének változásai a nyereségben vagy veszteségben vannak megjelenítve ugyanazon időszakban, mint a kötelezettségek értékében bekövetkező kapcsolódó változások. |
| --- | --- |

a)

Valamely gazdálkodó egység olyan kötelezettségekkel rendelkezik, amelyek cash flow-i szerződés szerint azon eszközök teljesítményén alapulnak, amelyek egyébként értékesíthetőként lennének besorolva. Például egy biztosító rendelkezhet diszkrecionális részesedési jellemzőt tartalmazó kötelezettségekkel, amelyek a biztosító eszközeinek egy meghatározott állományán realizált és/vagy nem realizált befektetési megtérülésen alapuló juttatásokat fizetnek. Ha az ilyen kötelezettségek értékelése az aktuális piaci árakat tükrözi, az eszközök nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő besorolása azt jelenti, hogy a pénzügyi eszközök valós értékének változásai a nyereségben vagy veszteségben vannak megjelenítve ugyanazon időszakban, mint a kötelezettségek értékében bekövetkező kapcsolódó változások.

| b) | Valamely gazdálkodó egység biztosítási szerződésben foglalt kötelezettségekkel rendelkezik, amelyek értékelése aktuális információkat (az IFRS 4 Biztosítási szerződések standard 24. bekezdése által megengedett módon), valamint olyan, a gazdálkodó egység által kapcsolódónak tekintett pénzügyi eszközöket foglal magában, amelyek egyébként értékesíthetőként lennének besorolva, vagy amortizált bekerülési értéken lennének értékelve. |
| --- | --- |

b)

Valamely gazdálkodó egység biztosítási szerződésben foglalt kötelezettségekkel rendelkezik, amelyek értékelése aktuális információkat (az IFRS 4 Biztosítási szerződések standard 24. bekezdése által megengedett módon), valamint olyan, a gazdálkodó egység által kapcsolódónak tekintett pénzügyi eszközöket foglal magában, amelyek egyébként értékesíthetőként lennének besorolva, vagy amortizált bekerülési értéken lennének értékelve.

| c) | Valamely gazdálkodó egység olyan pénzügyi eszközökkel, pénzügyi kötelezettségekkel vagy mindkettővel rendelkezik, amelyek közös kockázattal rendelkeznek, mint például kamatlábkockázat, amely olyan ellentétes irányú valós érték változásokat okoz, amelyek általában kiegyenlítik egymást. Az instrumentumok közül azonban csak néhány kerülne értékelésre nyereséggel vagy veszteséggel szembeni valós értéken (azaz a származékos termékek vagy kereskedési céllal tartottként besoroltak). Az is előfordulhat, hogy a fedezeti elszámolás követelményei nem teljesülnek, például azért, mert nem teljesülnek a 88. bekezdésben foglalt, hatékonyságra vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

c)

Valamely gazdálkodó egység olyan pénzügyi eszközökkel, pénzügyi kötelezettségekkel vagy mindkettővel rendelkezik, amelyek közös kockázattal rendelkeznek, mint például kamatlábkockázat, amely olyan ellentétes irányú valós érték változásokat okoz, amelyek általában kiegyenlítik egymást. Az instrumentumok közül azonban csak néhány kerülne értékelésre nyereséggel vagy veszteséggel szembeni valós értéken (azaz a származékos termékek vagy kereskedési céllal tartottként besoroltak). Az is előfordulhat, hogy a fedezeti elszámolás követelményei nem teljesülnek, például azért, mert nem teljesülnek a 88. bekezdésben foglalt, hatékonyságra vonatkozó követelmények.

| d) | Valamely gazdálkodó egység olyan pénzügyi eszközökkel, pénzügyi kötelezettségekkel vagy mindkettővel rendelkezik, amelyek közös kockázattal rendelkeznek, mint például kamatlábkockázat, amely olyan ellentétes irányú valós érték változásokat okoz, amelyek általában kiegyenlítik egymást, és a gazdálkodó egység nem felel meg a fedezeti elszámolás feltételeinek, mivel egyik instrumentum sem származékos termék. Továbbá a fedezeti elszámolás hiányában jelentős inkonzisztencia tapasztalható a nyereségek és veszteségek megjelenítésében. Például:






  i. | A gazdálkodó egység olyan fix kamatlábú eszközökből álló portfoliót, amely egyébként értékesíthetőként lenne besorolva, olyan fix kamatlábú adóslevelekkel finanszírozott, amelyek valós értékében történt változások általában kiegyenlítik egymást. Ha mind az eszközöket, mind az adósleveleket nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken számolják el, az kijavítja az inkonzisztenciát, amely egyébként az eszköz valós értéken történő, a változásoknak a saját tőkében való elszámolásával történő értékeléséből, valamint az adósleveleknek az amortizált bekerülési értéken történő értékeléséből származna. |
| --- | --- | --- |

d)

Valamely gazdálkodó egység olyan pénzügyi eszközökkel, pénzügyi kötelezettségekkel vagy mindkettővel rendelkezik, amelyek közös kockázattal rendelkeznek, mint például kamatlábkockázat, amely olyan ellentétes irányú valós érték változásokat okoz, amelyek általában kiegyenlítik egymást, és a gazdálkodó egység nem felel meg a fedezeti elszámolás feltételeinek, mivel egyik instrumentum sem származékos termék. Továbbá a fedezeti elszámolás hiányában jelentős inkonzisztencia tapasztalható a nyereségek és veszteségek megjelenítésében. Például:

i.

A gazdálkodó egység olyan fix kamatlábú eszközökből álló portfoliót, amely egyébként értékesíthetőként lenne besorolva, olyan fix kamatlábú adóslevelekkel finanszírozott, amelyek valós értékében történt változások általában kiegyenlítik egymást. Ha mind az eszközöket, mind az adósleveleket nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken számolják el, az kijavítja az inkonzisztenciát, amely egyébként az eszköz valós értéken történő, a változásoknak a saját tőkében való elszámolásával történő értékeléséből, valamint az adósleveleknek az amortizált bekerülési értéken történő értékeléséből származna.

| ii. | a gazdálkodó egység egy meghatározott hitelcsoportot finanszírozott forgalmazott kötvények kibocsátásával, amelyek valós értékében bekövetkezett változások általában kiegyenlítik egymást. Ha emellett a gazdálkodó egység rendszeresen veszi és adja el a kötvényeket, de csak ritkán – vagy sohasem – veszi és adja el a hiteleket, mind a hitelek, mind a kötvények nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken történő elszámolása megszünteti az inkonzisztenciát a nyereségek és veszteségek megjelenítésének ütemezésében, amely egyébként előállna abból kifolyólag, hogy mindkét tételt amortizált bekerülési értéken értékelik, és minden egyes alkalommal, amikor visszavásárolnak egy kötvényt, nyereséget vagy veszteséget jelenítenek meg. |
| --- | --- |

ii.

a gazdálkodó egység egy meghatározott hitelcsoportot finanszírozott forgalmazott kötvények kibocsátásával, amelyek valós értékében bekövetkezett változások általában kiegyenlítik egymást. Ha emellett a gazdálkodó egység rendszeresen veszi és adja el a kötvényeket, de csak ritkán – vagy sohasem – veszi és adja el a hiteleket, mind a hitelek, mind a kötvények nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken történő elszámolása megszünteti az inkonzisztenciát a nyereségek és veszteségek megjelenítésének ütemezésében, amely egyébként előállna abból kifolyólag, hogy mindkét tételt amortizált bekerülési értéken értékelik, és minden egyes alkalommal, amikor visszavásárolnak egy kötvényt, nyereséget vagy veszteséget jelenítenek meg.

AG4F.   Az előző bekezdésben leírt esetekben az egyébként nem ilyen módon értékelt pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölése a kezdeti megjelenítéskor megszüntetheti vagy lényegesen csökkentheti az értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciát, és relevánsabb információt szolgáltathat. Gyakorlati megfontolásokból a gazdálkodó egységnek nem kell az összes, értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciát okozó eszközt és kötelezettséget pontosan ugyanabban az időben létrehoznia. Ésszerű késedelem megengedett, feltéve, hogy minden egyes tranzakció a kezdeti megjelenítéskor nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként van megjelölve, és ebben az időpontban a még hátralévő tranzakciók bekövetkezése várható.

AG4G.   Nem lenne elfogadható az inkonzisztenciát okozó pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek közül csak néhányat nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölni, ha ezáltal nem szűnne meg, vagy nem csökkenne lényegesen az inkonzisztencia, és ennélfogva ez nem eredményezne relevánsabb információt. Elfogadható lenne ugyanakkor a nagy számú hasonló pénzügyi eszköz vagy hasonló pénzügyi kötelezettség egy részének a megjelölése, ha ezáltal lényegesen (és lehetőség szerint jobban, mint egyéb megengedett megjelölések esetében) csökken az inkonzisztencia. Például, tegyük fel, hogy egy gazdálkodó egység számos hasonló pénzügyi kötelezettséggel rendelkezik, amelyek összege 100 CU (1), és számos hasonló pénzügyi eszközzel, amelyek összege 50 CU, de értékelésük eltérő alapon történik. A gazdálkodó egység lényegesen csökkentheti az értékelési inkonzisztenciát azáltal, ha a kezdeti megjelenítéskor az összes eszközt, de csak néhány kötelezettséget (például egyedi kötelezettségek, amelyek kombinált összege 45 CU) jelöl meg nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként. Mivel azonban a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken történő megjelölés csak valamely pénzügyi instrumentum egészére alkalmazható, a gazdálkodó egységnek ebben a példában egy vagy több kötelezettséget egészében kell megjelölnie. Nem jelölheti meg valamely kötelezettség valamely komponensét (például csak egy adott kockázatnak tulajdonítható változások az értékben, mint például változások az irányadó kamatlábban) vagy valamely kötelezettség egy hányadát (azaz százalékát).

9b)ii. bekezdés: Pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, vagy mindkettő egy csoportjának kezelése, valamint teljesítményének értékelése valós érték alapon, egy dokumentált kockázatkezelési vagy befektetési stratégiával összhangban történik

AG4H.   A gazdálkodó egység a pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek vagy mindkettő egy csoportját kezelheti és annak teljesítményét értékelheti úgy, hogy a szóban forgó csoport nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken történő értékelése relevánsabb információkat szolgáltat. A hangsúly ebben az esetben azon van, hogyan kezeli és értékeli a gazdálkodó egység a teljesítményt, nem pedig az egység pénzügyi instrumentumainak jellegén.

AG4I.   Az alábbi példák azt mutatják, mikor teljesülhet ez a feltétel. A gazdálkodó egység csak abban az esetben alkalmazhatja ezt a feltételt a pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként való megjelölésére, ha megfelel a 9b)ii. bekezdésben említett elvnek.

| a) | A gazdálkodó egység egy kockázatitőke-szervezet, kölcsönös befektetési alap, befektetési jegyek által megtestesített alap vagy hasonló gazdálkodó egység, amely pénzügyi eszközökbe fektet be azzal a céllal, hogy nyereségre tegyen szert azok teljes hozadékából kamatok vagy osztalékok, valamint a valós érték változásainak formájában. Az IAS 28 Társult vállalkozásokban lévő befektetések és az IAS 31 Közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek standardok lehetővé teszik, hogy az ilyen befektetések ne tartozzanak a szóban forgó standardok hatálya alá, feltéve, hogy azokat nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelik. A gazdálkodó egység alkalmazhatja ugyanezt a számviteli politikát egyéb olyan teljes hozadéki alapon kezelt befektetésekre is, amelyekre vonatkozóan a befolyása nem elegendő ahhoz, hogy azok IAS 28 vagy IAS 31 standard hatálya alá essenek. |
| --- | --- |

a)

A gazdálkodó egység egy kockázatitőke-szervezet, kölcsönös befektetési alap, befektetési jegyek által megtestesített alap vagy hasonló gazdálkodó egység, amely pénzügyi eszközökbe fektet be azzal a céllal, hogy nyereségre tegyen szert azok teljes hozadékából kamatok vagy osztalékok, valamint a valós érték változásainak formájában. Az IAS 28 Társult vállalkozásokban lévő befektetések és az IAS 31 Közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek standardok lehetővé teszik, hogy az ilyen befektetések ne tartozzanak a szóban forgó standardok hatálya alá, feltéve, hogy azokat nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelik. A gazdálkodó egység alkalmazhatja ugyanezt a számviteli politikát egyéb olyan teljes hozadéki alapon kezelt befektetésekre is, amelyekre vonatkozóan a befolyása nem elegendő ahhoz, hogy azok IAS 28 vagy IAS 31 standard hatálya alá essenek.

| b) | A gazdálkodó egység olyan pénzügyi eszközökkel és pénzügyi kötelezettségekkel rendelkezik, amelyek egy vagy több közös kockázattal rendelkeznek, és ezeket a kockázatokat valós érték alapon kezelik és értékelik egy dokumentált eszköz- és kötelezettségkezelési politikával összhangban. Példa lehet erre egy olyan gazdálkodó egység, amely több beágyazott származékos terméket tartalmazó „strukturált termékeket”bocsátott ki, és a fellépő kockázatokat valós érték alapon kezeli, származékos és nem származékos pénzügyi instrumentumok keverékét használva. Hasonló példa az olyan gazdálkodó egység, amely fix kamatozású hiteleket keletkeztet, és a keletkező irányadó kamatláb-kockázatot származékos és nem származékos pénzügyi instrumentumok keverékének használatával kezeli. |
| --- | --- |

b)

A gazdálkodó egység olyan pénzügyi eszközökkel és pénzügyi kötelezettségekkel rendelkezik, amelyek egy vagy több közös kockázattal rendelkeznek, és ezeket a kockázatokat valós érték alapon kezelik és értékelik egy dokumentált eszköz- és kötelezettségkezelési politikával összhangban. Példa lehet erre egy olyan gazdálkodó egység, amely több beágyazott származékos terméket tartalmazó „strukturált termékeket”bocsátott ki, és a fellépő kockázatokat valós érték alapon kezeli, származékos és nem származékos pénzügyi instrumentumok keverékét használva. Hasonló példa az olyan gazdálkodó egység, amely fix kamatozású hiteleket keletkeztet, és a keletkező irányadó kamatláb-kockázatot származékos és nem származékos pénzügyi instrumentumok keverékének használatával kezeli.

| c) | A gazdálkodó egység egy biztosító, amely pénzügyi eszközökből álló portfolióval rendelkezik, ezt a portfoliót úgy kezeli, hogy a teljes hozadéka (azaz a kamatok vagy osztalékok és a valós értékben bekövetkező változások) maximális legyen, és teljesítményét ezen az alapon értékeli. A portfolió tartható egyes kötelezettségek, saját tőke, vagy mindkettő fedezeteként. Ha a portfoliót azzal a céllal tartják, hogy fedezzen egyes kötelezettségeket, a 9b)ii. bekezdésben előírt feltétel teljesülhet az eszközökre, függetlenül attól, hogy a biztosító szintén valós érték alapon kezeli és értékeli-e a kötelezettségeket. A 9b)ii. bekezdésben foglalt feltétel teljesülhet, ha a biztosító célkitűzése, hogy maximalizálja az eszközökön hosszabb távon realizált teljes hozadékot, még abban az esetben is, ha a részesedési szerződések tulajdonosainak kifizetett összegek egyéb tényezőktől függnek, mint például egy rövidebb időszak (pl. egy év) alatt realizált nyereségek összege, vagy a biztosító döntésétől függenek. |
| --- | --- |

c)

A gazdálkodó egység egy biztosító, amely pénzügyi eszközökből álló portfolióval rendelkezik, ezt a portfoliót úgy kezeli, hogy a teljes hozadéka (azaz a kamatok vagy osztalékok és a valós értékben bekövetkező változások) maximális legyen, és teljesítményét ezen az alapon értékeli. A portfolió tartható egyes kötelezettségek, saját tőke, vagy mindkettő fedezeteként. Ha a portfoliót azzal a céllal tartják, hogy fedezzen egyes kötelezettségeket, a 9b)ii. bekezdésben előírt feltétel teljesülhet az eszközökre, függetlenül attól, hogy a biztosító szintén valós érték alapon kezeli és értékeli-e a kötelezettségeket. A 9b)ii. bekezdésben foglalt feltétel teljesülhet, ha a biztosító célkitűzése, hogy maximalizálja az eszközökön hosszabb távon realizált teljes hozadékot, még abban az esetben is, ha a részesedési szerződések tulajdonosainak kifizetett összegek egyéb tényezőktől függnek, mint például egy rövidebb időszak (pl. egy év) alatt realizált nyereségek összege, vagy a biztosító döntésétől függenek.

AG4J.   A fentebb említettek szerint ez a feltétel attól függ, hogy a gazdálkodó egység hogyan kezeli és értékeli a szóban forgó pénzügyi instrumentumok csoportjának teljesítményét. Ennek megfelelően (a kezdeti megjelenítés időpontjában történő megjelölés követelményét figyelembe véve) annak a gazdálkodó egységnek, amely e feltétel alapján jelöl meg pénzügyi instrumentumokat nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként, az összes együttesen kezelt és értékelt megfelelő pénzügyi instrumentumot így kell megjelölnie.

AG4K.   A gazdálkodó egység stratégiájára vonatkozó dokumentációnak nem kell túl részletesnek lennie, de elégségesnek kell lennie a 9b)ii. bekezdésnek való megfelelés bizonyítására. Az ilyen dokumentáció nem követelmény tételenként, hanem készülhet portfolió alapon is. Ha például valamely osztály – a gazdálkodó egység kulcspozícióban lévő vezetői által jóváhagyott – teljesítménykezelési rendszere világosan mutatja, hogy az osztály teljesítményének értékelése teljes hozadéki alapon történt, akkor nincs szükség további dokumentációra a 9b)ii. bekezdésnek való megfelelés igazolására.

Az AG33. bekezdés után, egy új fejezetcím és az új AG33A. és AG33B. bekezdések kerülnek be, az alábbiak szerint:

Beágyazott származékos termékeket tartalmazó instrumentumok

AG33A.   Amikor egy gazdálkodó egység olyan hibrid (kombinált) instrumentumban válik szerződő féllé, amely egy vagy több beágyazott származékos terméket tartalmaz, a 11. bekezdés előírja a gazdálkodó egység számára bármely ilyen beágyazott származékos termék azonosítását; annak megítélését, hogy szükséges-e azt elkülöníteni az alapszerződéstől; valamint azok esetében, amelyeket el kell különíteni, a származékos termék valós értéken történő értékelését a kezdeti megjelenítéskor és azt követően. Ezek a követelmények összetettebbek is lehetnek annál, vagy kevésbé megbízható értékelést eredményezhetnek annál, mintha a teljes instrumentumot nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelnék. Ezen okból jelen standard lehetővé teszi, hogy a teljes instrumentumot nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljék meg.

AG33B.   Az ilyen megjelölés alkalmazható, akár előírja a 11. bekezdés a beágyazott származékos termékek elkülönítését az alapszerződéstől, akár megtiltja az ilyen elkülönítést. A 11A. bekezdés azonban nem igazolja a hibrid (kombinált) instrumentum nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölését a 11Aa) és b) bekezdésekben meghatározott esetekben, mivel az ilyen megjelölés nem csökkentené a komplexitást, és nem növelné a megbízhatóságot.

---

(1)  A jelen standardban a pénzegységek kimutatása „pénznem egységben” (Currency Unitban – CU-ban) történik.

1

Függelék

Egyéb standardok módosításai

A jelen függelékben szereplő módosítások a 2006. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandók. Ha a gazdálkodó egység egy korábbi időszakra alkalmazza az IAS 39 módosításait, a jelen függelékben szereplő módosításokat is alkalmazni kell erre a korábbi időszakra

Az IAS 32

Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és bemutatás standard módosításai

A 66. bekezdés az alábbiak szerint módosul.

66.   Az IAS 1 standarddal összhangban a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie jelentős számviteli politikáit, beleértve az elfogadott általános alapelveket, valamint az ezen alapelveknek a gazdálkodó egység üzletmenete során felmerülő egyes ügyletekre, egyéb eseményekre és feltételekre való alkalmazásának módját. A pénzügyi instrumentumok esetében az ilyen közzététel tartalmazza:

| a) | az annak meghatározására alkalmazott kritériumokat, hogy mikor kell egy pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget megjeleníteni, és mikor kell kivezetni; |
| --- | --- |

a)

az annak meghatározására alkalmazott kritériumokat, hogy mikor kell egy pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget megjeleníteni, és mikor kell kivezetni;

| b) | a pénzügyi eszközökre és a pénzügyi kötelezettségekre a kezdeti megjelenítéskor és később alkalmazott értékelési alapot; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi eszközökre és a pénzügyi kötelezettségekre a kezdeti megjelenítéskor és később alkalmazott értékelési alapot;

| c) | a pénzügyi eszközökből és a pénzügyi kötelezettségekből származó bevételek és ráfordítások elszámolásának és értékelésének alapját; valamint |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi eszközökből és a pénzügyi kötelezettségekből származó bevételek és ráfordítások elszámolásának és értékelésének alapját; valamint

| d) | a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek esetén:






  i. | az ilyen pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek kezdeti megjelenítéskor történő megjelölésének kritériumait, |
| --- | --- | --- |

d)

a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek esetén:

i.

az ilyen pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek kezdeti megjelenítéskor történő megjelölésének kritériumait,

| ii. | azt, hogy hogyan felel meg a gazdálkodó egység az IAS 39 9, 11A. vagy 12. bekezdésében foglalt feltételeknek. Az IAS 39 9b)i. bekezdésével összhangban megjelölt instrumentumok esetében az ilyen közzététel tartalmaz egy szöveges leírást annak az értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciának a körülményeiről, amely egyébként előállna. Az IAS 39 standard 9b)ii. bekezdésével összhangban megjelölt instrumentumok esetében ezen közzététel tartalmazza annak szöveges leírását, hogy hogyan van összhangban a nyereséggel vagy veszteséggel szembeni valós értéken értékeltként történő megjelölés a gazdálkodó egység dokumentált kockázatkezelési vagy befektetési stratégiájával, |
| --- | --- |

ii.

azt, hogy hogyan felel meg a gazdálkodó egység az IAS 39 9, 11A. vagy 12. bekezdésében foglalt feltételeknek. Az IAS 39 9b)i. bekezdésével összhangban megjelölt instrumentumok esetében az ilyen közzététel tartalmaz egy szöveges leírást annak az értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciának a körülményeiről, amely egyébként előállna. Az IAS 39 standard 9b)ii. bekezdésével összhangban megjelölt instrumentumok esetében ezen közzététel tartalmazza annak szöveges leírását, hogy hogyan van összhangban a nyereséggel vagy veszteséggel szembeni valós értéken értékeltként történő megjelölés a gazdálkodó egység dokumentált kockázatkezelési vagy befektetési stratégiájával,

| iii. | a gazdálkodó egység által nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek jellegét. |
| --- | --- |

iii.

a gazdálkodó egység által nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek jellegét.

A 94. bekezdés az alábbiak szerint módosul, és a g)–j) albekezdések új száma j)–m).

94.   ...

Nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek (ld. még AG 40. bekezdés)

...

| e) | A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie az alábbiak könyv szerinti értékét:










  i. | kereskedési céllal tartottként besorolt pénzügyi eszközök, |
| --- | --- | --- |

e)

A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie az alábbiak könyv szerinti értékét:

i.

kereskedési céllal tartottként besorolt pénzügyi eszközök,

| ii. | kereskedési céllal tartottként besorolt pénzügyi kötelezettségek, |
| --- | --- |

ii.

kereskedési céllal tartottként besorolt pénzügyi kötelezettségek,

| iii. | a kezdeti megjelenítéskor a gazdálkodó egység által a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközök (azaz a nem kereskedési céllal tartottnak minősített pénzügyi eszközök), |
| --- | --- |

iii.

a kezdeti megjelenítéskor a gazdálkodó egység által a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközök (azaz a nem kereskedési céllal tartottnak minősített pénzügyi eszközök),

| iv. | a kezdeti megjelenítéskor a gazdálkodó egység által a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi kötelezettségek (azaz a nem kereskedési céllal tartottnak minősített pénzügyi kötelezettségek). |
| --- | --- |

iv.

a kezdeti megjelenítéskor a gazdálkodó egység által a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi kötelezettségek (azaz a nem kereskedési céllal tartottnak minősített pénzügyi kötelezettségek).

| f) | A gazdálkodó egységnek külön közzé kell tennie az egység által nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközökből vagy pénzügyi kötelezettségekből eredő nettó nyereségeket vagy nettó veszteségeket. |
| --- | --- |

f)

A gazdálkodó egységnek külön közzé kell tennie az egység által nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközökből vagy pénzügyi kötelezettségekből eredő nettó nyereségeket vagy nettó veszteségeket.

| g) | Ha a gazdálkodó egység valamely hitelt vagy követelést (vagy hitelek vagy követelések egy csoportját) nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelölt meg, akkor közzé kell tennie:










  i. | a hitel vagy követelés (vagy a hitelek vagy követelések egy csoportjának) maximális hitelkockázati kitettségét (lásd 76a) bekezdés) a beszámolási fordulónapon, |
| --- | --- | --- |

g)

Ha a gazdálkodó egység valamely hitelt vagy követelést (vagy hitelek vagy követelések egy csoportját) nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelölt meg, akkor közzé kell tennie:

i.

a hitel vagy követelés (vagy a hitelek vagy követelések egy csoportjának) maximális hitelkockázati kitettségét (lásd 76a) bekezdés) a beszámolási fordulónapon,

| ii. | azt az összeget, amellyel bármely kapcsolódó hitel származékos termék vagy hasonló instrumentum csökkenti ezt a maximális hitelkockázati kitettséget, |
| --- | --- |

ii.

azt az összeget, amellyel bármely kapcsolódó hitel származékos termék vagy hasonló instrumentum csökkenti ezt a maximális hitelkockázati kitettséget,

| iii. | a hitel vagy a követelés (vagy hitelek vagy követelések csoportja) valós értékében bekövetkező olyan változás összegét a tárgyidőszakra vonatkozóan és halmozottan, amely a hitelkockázat változásainak tulajdonítható, amelyet meghatározhatnak a valós érték nem a piaci kockázatot keletkeztető piaci viszonyok változásainak betudható változásának összegeként; vagy egy olyan alternatív módszer használatával, amely hűebben tükrözi a valós értékében bekövetkezett azon változás összegét, amely a hitelkockázat változásainak tulajdonítható, |
| --- | --- |

iii.

a hitel vagy a követelés (vagy hitelek vagy követelések csoportja) valós értékében bekövetkező olyan változás összegét a tárgyidőszakra vonatkozóan és halmozottan, amely a hitelkockázat változásainak tulajdonítható, amelyet meghatározhatnak a valós érték nem a piaci kockázatot keletkeztető piaci viszonyok változásainak betudható változásának összegeként; vagy egy olyan alternatív módszer használatával, amely hűebben tükrözi a valós értékében bekövetkezett azon változás összegét, amely a hitelkockázat változásainak tulajdonítható,

| iv. | bármely kapcsolódó hitelszármazékos termék vagy hasonló instrumentum valós értékében bekövetkezett olyan változás összegét, amely a tárgyidőszak alatt vagy halmozottan következett be a hitel vagy a követelés megjelölése óta. |
| --- | --- |

iv.

bármely kapcsolódó hitelszármazékos termék vagy hasonló instrumentum valós értékében bekövetkezett olyan változás összegét, amely a tárgyidőszak alatt vagy halmozottan következett be a hitel vagy a követelés megjelölése óta.

| h) | Ha a gazdálkodó egység valamely pénzügyi kötelezettséget a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek jelölt meg, közzé kell tennie:










  i. | a pénzügyi kötelezettség valós értékében bekövetkező olyan változás összegét a tárgyidőszakra vonatkozóan és halmozottan, amely a hitelkockázat változásainak tulajdonítható, amelyet meghatározhatnak a valós érték nem a piaci kockázatot keletkeztető piaci viszonyok változásainak betudható változásának összegeként (lásd: AG40. bekezdés); vagy egy olyan alternatív módszer használatával, amely hűebben tükrözi a valós értékében bekövetkezett azon változás összegét, amely a hitelkockázat változásainak tulajdonítható, |
| --- | --- | --- |

h)

Ha a gazdálkodó egység valamely pénzügyi kötelezettséget a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek jelölt meg, közzé kell tennie:

i.

a pénzügyi kötelezettség valós értékében bekövetkező olyan változás összegét a tárgyidőszakra vonatkozóan és halmozottan, amely a hitelkockázat változásainak tulajdonítható, amelyet meghatározhatnak a valós érték nem a piaci kockázatot keletkeztető piaci viszonyok változásainak betudható változásának összegeként (lásd: AG40. bekezdés); vagy egy olyan alternatív módszer használatával, amely hűebben tükrözi a valós értékében bekövetkezett azon változás összegét, amely a hitelkockázat változásainak tulajdonítható,

| ii. | a pénzügyi kötelezettség könyv szerinti értéke, valamint azon összeg közötti eltérést, amelyet a gazdálkodó egységnek szerződés alapján meg kell fizetnie a futamidő lejáratakor a kötelem jogosultjának. |
| --- | --- |

ii.

a pénzügyi kötelezettség könyv szerinti értéke, valamint azon összeg közötti eltérést, amelyet a gazdálkodó egységnek szerződés alapján meg kell fizetnie a futamidő lejáratakor a kötelem jogosultjának.

| i) | A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:










  i. | a g)iii). és h)i. pontban megfogalmazott követelményeknek való megfelelés érdekében alkalmazott módszereket, |
| --- | --- | --- |

i)

A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:

i.

a g)iii). és h)i. pontban megfogalmazott követelményeknek való megfelelés érdekében alkalmazott módszereket,

| ii. | ha a gazdálkodó egység úgy ítéli meg, hogy az általa a g)iii. vagy h)i. pontokban foglalt követelményeknek való megfelelés érdekében nyújtott közzététel nem tükrözi hűen a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékében a hitelkockázati változások következtében bekövetkező változásokat, az ezen következtetéshez vezető okokat és a gazdálkodó egység által fontosnak ítélt tényezőket. |
| --- | --- |

ii.

ha a gazdálkodó egység úgy ítéli meg, hogy az általa a g)iii. vagy h)i. pontokban foglalt követelményeknek való megfelelés érdekében nyújtott közzététel nem tükrözi hűen a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség valós értékében a hitelkockázati változások következtében bekövetkező változásokat, az ezen következtetéshez vezető okokat és a gazdálkodó egység által fontosnak ítélt tényezőket.

...

A AG40. bekezdés az alábbiak szerint módosul.

AG40.   Amennyiben a gazdálkodó egység nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek jelölt meg egy pénzügyi kötelezettséget, vagy egy hitelt vagy követelést (vagy hitelek vagy követelések egy csoportját), közzé kell tennie a pénzügyi instrumentum valós értékében bekövetkező olyan változás összegét, amely a hitelkockázatban bekövetkező változásoknak tulajdonítható. Hacsak valamely alternatív módszer nem tükrözi hűebben ezt az összeget, a gazdálkodó egységnek ezt az összeget a pénzügyi instrumentum valós értékében bekövetkező azon változásként kell meghatároznia, amely nem a piaci kockázatot keletkeztető piaci viszonyok változásainak tulajdonítható. A piaci kockázatot keletkeztető piaci viszonyok változásai közé tartoznak például az irányadó kamatláb, az árutőzsdei árak, a devizaárfolyamok, vagy az árindexek vagy ráták változásai. Jegyhez kötési jellemzőt tartalmazó szerződések esetében a piaci viszonyok változásai közé tartozik valamely belső vagy külső befektetési alap teljesítményében bekövetkező változás. Ha egy pénzügyi kötelezettségre vonatkozóan a piaci viszonyok kizárólagosan releváns változásai valamely megfigyelhető (irányadó) kamatláb változásai, ez az összeg az alábbiak szerint becsülhető meg:

| a) | Elsőként a gazdálkodó egység kiszámítja a kötelezettségnek az időszak elejére vonatkozó belső megtérülési rátáját a kötelezettség megfigyelhető piaci ára alapján, valamint a kötelezettségből származó szerződéses cash flow-kat az időszak elején. A gazdálkodó egység azután e megtérülési rátából levonja az időszak elején érvényes megfigyelt (irányadó) kamatlábat, és így megkapja a belső megtérülési ráta instrumentum-specifikus komponensét. |
| --- | --- |

a)

Elsőként a gazdálkodó egység kiszámítja a kötelezettségnek az időszak elejére vonatkozó belső megtérülési rátáját a kötelezettség megfigyelhető piaci ára alapján, valamint a kötelezettségből származó szerződéses cash flow-kat az időszak elején. A gazdálkodó egység azután e megtérülési rátából levonja az időszak elején érvényes megfigyelt (irányadó) kamatlábat, és így megkapja a belső megtérülési ráta instrumentum-specifikus komponensét.

| b) | Ezt követően a gazdálkodó egység kiszámítja a kötelezettséghez kapcsolódó cash-flow-k jelenértékét a kötelezettség időszak elején fennálló szerződéses cash flow-i, valamint az időszak végi megfigyelt (irányadó) kamatláb és a belső megtérülési ráta a) bekezdés szerint meghatározott, időszak eleji instrumentum-specifikus komponensének összegeként adódó diszkontráta felhasználásával. |
| --- | --- |

b)

Ezt követően a gazdálkodó egység kiszámítja a kötelezettséghez kapcsolódó cash-flow-k jelenértékét a kötelezettség időszak elején fennálló szerződéses cash flow-i, valamint az időszak végi megfigyelt (irányadó) kamatláb és a belső megtérülési ráta a) bekezdés szerint meghatározott, időszak eleji instrumentum-specifikus komponensének összegeként adódó diszkontráta felhasználásával.

| c) | A b) bekezdés alapján meghatározott értéket ezt követően korrigálni kell a kötelezettségre vonatkozóan az adott időszak során kifizetett vagy kapott összegek értékével, továbbá növelni kell a valós érték azon növekedésével, amely azért következett be, mert a szerződés alapján járó cash flow-k egy időszakkal közelebb esnek az esedékességük időpontjához. |
| --- | --- |

c)

A b) bekezdés alapján meghatározott értéket ezt követően korrigálni kell a kötelezettségre vonatkozóan az adott időszak során kifizetett vagy kapott összegek értékével, továbbá növelni kell a valós érték azon növekedésével, amely azért következett be, mert a szerződés alapján járó cash flow-k egy időszakkal közelebb esnek az esedékességük időpontjához.

| d) | A kötelezettség időszak végére érvényes piaci ára, valamint a c) bekezdés alapján meghatározott összeg közötti különbözet adja a valós értékben bekövetkezett azon változás értékét, amely nem a megfigyelt (irányadó) kamatlábban bekövetkezett változásnak tulajdonítható. Ezt az összeget kell közzétenni. |
| --- | --- |

d)

A kötelezettség időszak végére érvényes piaci ára, valamint a c) bekezdés alapján meghatározott összeg közötti különbözet adja a valós értékben bekövetkezett azon változás értékét, amely nem a megfigyelt (irányadó) kamatlábban bekövetkezett változásnak tulajdonítható. Ezt az összeget kell közzétenni.

A fenti példa feltételezi, hogy a valós értékben bekövetkezett azon változások, amelyek nem az instrumentum hitelkockázatában vagy a kamatlábakban bekövetkező változásokból erednek, nem jelentősek. Ha a fenti példában az instrumentum beágyazott származékos terméket tartalmazna, a beágyazott származékos termék valós értékében bekövetkező változást ki kéne zárni a 94h)i. bekezdésben foglalt összeg meghatározása során.

Az IFRS 1 A nemzetközi pénzügyi

beszámolási standardok első alkalmazása standard módosításai

A 25A. és 43A. bekezdések az alábbiak szerint módosulnak.

Korábban megjelenített pénzügyi instrumentumok megjelölése

25A.   Az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés standard megengedi, hogy egy pénzügyi eszközt annak kezdeti megjelenítésekor értékesíthetőként, vagy egy pénzügyi instrumentumot (feltéve, hogy az megfelel bizonyos kritériumoknak) nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljenek meg. Ezen előírással ellentétben, az alábbi esetekben felmentések alkalmazhatók,

| a) | valamely gazdálkodó egység számára engedélyezett, hogy értékesíthető megjelölést alkalmazzon az IFRS-re történő áttérés időpontjában. |
| --- | --- |

a)

valamely gazdálkodó egység számára engedélyezett, hogy értékesíthető megjelölést alkalmazzon az IFRS-re történő áttérés időpontjában.

| b) | olyan gazdálkodó egység esetén, amely az első IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásait 2006. szeptember 1-jével vagy azt követően kezdődő éves időszakra prezentálja – az ilyen gazdálkodó egység számára lehetőség van arra, hogy az IFRS-ekre történő áttérés időpontjában bármely pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljön meg, feltéve, hogy az eszköz vagy kötelezettség az adott időpontban teljesíti az IAS 39 standard 9b)i., 9b)ii. vagy 11A bekezdéseiben foglalt kritériumokat. |
| --- | --- |

b)

olyan gazdálkodó egység esetén, amely az első IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásait 2006. szeptember 1-jével vagy azt követően kezdődő éves időszakra prezentálja – az ilyen gazdálkodó egység számára lehetőség van arra, hogy az IFRS-ekre történő áttérés időpontjában bármely pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljön meg, feltéve, hogy az eszköz vagy kötelezettség az adott időpontban teljesíti az IAS 39 standard 9b)i., 9b)ii. vagy 11A bekezdéseiben foglalt kritériumokat.

| c) | olyan gazdálkodó egység esetén, amely az első IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásait 2006. január 1-jével vagy azt követően és 2006. szeptember 1-jét megelőzően kezdődő éves időszakra prezentálja – az ilyen gazdálkodó egység számára lehetőség van arra, hogy az IFRS-ekre történő áttérés időpontjában bármely pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljön meg, feltéve, hogy az eszköz vagy kötelezettség az adott időpontban teljesíti az IAS 39 standard 9b)i., 9b)ii. vagy 11A bekezdéseiben foglalt kritériumokat. Ha az IFRS-ekre történő áttérés időpontja 2005. szeptember 1-je előtti, az ilyen megjelöléseket nem szükséges lezárni 2005. szeptember 1-jéig, és ezek olyan pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket is tartalmazhatnak, amelyeket az IFRS-re történő áttérés időpontja és 2005. szeptember 1-je között jelenítettek meg. |
| --- | --- |

c)

olyan gazdálkodó egység esetén, amely az első IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásait 2006. január 1-jével vagy azt követően és 2006. szeptember 1-jét megelőzően kezdődő éves időszakra prezentálja – az ilyen gazdálkodó egység számára lehetőség van arra, hogy az IFRS-ekre történő áttérés időpontjában bármely pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljön meg, feltéve, hogy az eszköz vagy kötelezettség az adott időpontban teljesíti az IAS 39 standard 9b)i., 9b)ii. vagy 11A bekezdéseiben foglalt kritériumokat. Ha az IFRS-ekre történő áttérés időpontja 2005. szeptember 1-je előtti, az ilyen megjelöléseket nem szükséges lezárni 2005. szeptember 1-jéig, és ezek olyan pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket is tartalmazhatnak, amelyeket az IFRS-re történő áttérés időpontja és 2005. szeptember 1-je között jelenítettek meg.

| d) | olyan gazdálkodó egység esetén, amely az első IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásait 2006. január 1-jét megelőzően kezdődő éves időszakra prezentálja, és amely alkalmazza az IAS 39 standard 11A., 48A., AG4B–AG4K., AG33A. és AG33B. bekezdéseit, valamint a 9., 12. és 13. bekezdések 2005-ös módosításait – az ilyen gazdálkodó egység számára lehetőség van arra, hogy az első IFRS beszámolási időszaka kezdetén bármely pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget, amely ezen új és módosított bekezdések értelmében az adott időpontban megfelel az ilyen megjelölés feltételeinek, nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljön meg. Ha a gazdálkodó egység első IFRS beszámolási időszaka 2005. szeptember 1-je előtt kezdődik, az ilyen megjelöléseket nem szükséges lezárni 2005. szeptember 1-jéig, és ezek olyan pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket is tartalmazhatnak, amelyeket a szóban forgó időszak kezdete és 2005. szeptember 1-je között jelenítettek meg. Ha a gazdálkodó egység az IAS 39 standardnak megfelelően elvégzi az összehasonlító adatok újra-megállapítását, azokat az adatokat újból meg kell adnia az IFRS beszámolási időszak kezdetekor megjelölt pénzügyi eszközökre, pénzügyi kötelezettségekre vagy pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek vagy mindkettő csoportjára. Az összehasonlító adatok ilyen újra-megállapítását csak akkor szabad megtenni, ha a megjelölt tételek vagy csoportok az IFRS-ekre történő áttérés időpontjában megfeleltek volna az IAS 39 standard 9b)i., 9b)ii. vagy 11A. bekezdésében az ilyen megjelölésre vonatkozó kritériumoknak, vagy a kezdeti megjelenítés idején megfeleltek volna a 9b)i., 9b)ii. vagy 11A. bekezdésben foglalt kritériumoknak. |
| --- | --- |

d)

olyan gazdálkodó egység esetén, amely az első IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásait 2006. január 1-jét megelőzően kezdődő éves időszakra prezentálja, és amely alkalmazza az IAS 39 standard 11A., 48A., AG4B–AG4K., AG33A. és AG33B. bekezdéseit, valamint a 9., 12. és 13. bekezdések 2005-ös módosításait – az ilyen gazdálkodó egység számára lehetőség van arra, hogy az első IFRS beszámolási időszaka kezdetén bármely pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget, amely ezen új és módosított bekezdések értelmében az adott időpontban megfelel az ilyen megjelölés feltételeinek, nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöljön meg. Ha a gazdálkodó egység első IFRS beszámolási időszaka 2005. szeptember 1-je előtt kezdődik, az ilyen megjelöléseket nem szükséges lezárni 2005. szeptember 1-jéig, és ezek olyan pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket is tartalmazhatnak, amelyeket a szóban forgó időszak kezdete és 2005. szeptember 1-je között jelenítettek meg. Ha a gazdálkodó egység az IAS 39 standardnak megfelelően elvégzi az összehasonlító adatok újra-megállapítását, azokat az adatokat újból meg kell adnia az IFRS beszámolási időszak kezdetekor megjelölt pénzügyi eszközökre, pénzügyi kötelezettségekre vagy pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek vagy mindkettő csoportjára. Az összehasonlító adatok ilyen újra-megállapítását csak akkor szabad megtenni, ha a megjelölt tételek vagy csoportok az IFRS-ekre történő áttérés időpontjában megfeleltek volna az IAS 39 standard 9b)i., 9b)ii. vagy 11A. bekezdésében az ilyen megjelölésre vonatkozó kritériumoknak, vagy a kezdeti megjelenítés idején megfeleltek volna a 9b)i., 9b)ii. vagy 11A. bekezdésben foglalt kritériumoknak.

| e) | olyan gazdálkodó egység esetén, amely az első IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásait 2006. szeptember 1-jét megelőzően kezdődő éves időszakra prezentálja – az IAS 39 standard 91. bekezdése ellenére, az ilyen gazdálkodó egység által a fenti c) vagy d) albekezdéssel összhangban nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt, korábban egy valós érték fedezeti elszámolási kapcsolatban fedezett tételként megjelölt bármely pénzügyi eszköz és pénzügyi kötelezettség megjelölését a szóban forgó kapcsolatokban meg kell szüntetni, amikor megtörténik a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek való megjelölésük. |
| --- | --- |

e)

olyan gazdálkodó egység esetén, amely az első IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásait 2006. szeptember 1-jét megelőzően kezdődő éves időszakra prezentálja – az IAS 39 standard 91. bekezdése ellenére, az ilyen gazdálkodó egység által a fenti c) vagy d) albekezdéssel összhangban nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt, korábban egy valós érték fedezeti elszámolási kapcsolatban fedezett tételként megjelölt bármely pénzügyi eszköz és pénzügyi kötelezettség megjelölését a szóban forgó kapcsolatokban meg kell szüntetni, amikor megtörténik a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek való megjelölésük.

Pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek megjelölése

43A.   A gazdálkodó egység számára megengedett, hogy a 25A bekezdéssel összhangban egy korábban kimutatott pénzügyi eszközt vagy pénzügyi kötelezettséget a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként vagy egy pénzügyi eszközt értékesíthetőként jelöljön meg. Az egységnek közzé kell tennie az egyes kategóriákba sorolt pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek valós értékét a megjelölésük időpontjában, valamint a korábbi pénzügyi kimutatásokban szereplő besorolásukat és könyv szerinti értéküket.

---

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/58

---

A BIZOTTSÁG 1865/2005/EK RENDELETE

(2005. november 15.)

a gabonaágazatban 2005. november 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokra való alkalmazásának szabályairól szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait.

| (4) | A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép. |
| --- | --- |

(4)

A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép.

| (5) | A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(5)

A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni.

| (6) | Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni, |
| --- | --- |

(6)

Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett, gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg, a II. mellékletben ismertetett elemek alapján.

2. cikk

Ez a rendelet2005. november 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 15-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o. A legutóbb az 1110/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 12. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett termékek 2005. november 16-től alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kód | Árumegnevezés | Behozatali vám (1)

  (EUR/tonnában) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumbúza, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | Közönséges búza, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rozs | 34,38 |
| 1005 10 90 | Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével | 54,07 |
| 1005 90 00 | Kukorica, a vetőmag kivételével (2) | 54,07 |
| 1007 00 90 | Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével | 34,38 |

KN-kód

Árumegnevezés

Behozatali vám (1)

(EUR/tonnában)

1001 10 00

Durumbúza, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

Közönséges búza, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

Rozs

34,38

1005 10 90

Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével

54,07

1005 90 00

Kukorica, a vetőmag kivételével (2)

54,07

1007 00 90

Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével

34,38

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra (az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése) az importőr vámcsökkentésben részesülhet, amely:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

A vámtételek kiszámításának tényezői

(a 2005.11.2–2005.11.14 közötti időszakban)

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:











  Tőzsdei jegyzések | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett) | HRS2 | YC3 | HAD2 | közepes minőségű (1) | gyenge minőségű (2) | US barley 2 |
| Árfolyamjegyzés (EUR/t) | 129,74 (3) | 65,05 | 178,74 | 168,74 | 148,74 | 93,90 |
| Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t) | — | 17,48 | — | | | — |
| Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t) | 35,89 | — | — | | | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Tőzsdei jegyzések

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett)

HRS2

YC3

HAD2

közepes minőségű (1)

gyenge minőségű (2)

US barley 2

Árfolyamjegyzés (EUR/t)

129,74 (3)

65,05

178,74

168,74

148,74

93,90

Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t)

—

17,48

—

—

Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t)

35,89

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:
  Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 21,14 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam 29,45 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 21,14 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam 29,45 EUR/t.

| 3. | Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  10 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(2)  30 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(3)  beleértve 14 EUR/t hozzáadás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/61

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. szeptember 20.)

az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló megállapodásnak a Közösség részéről történő aláírásáról

(2005/790/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelet (1) rendelkezései nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelet (1) rendelkezései nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára.

| (2) | 2003. május 8-i határozatával a Tanács kivételesen felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás megkötéséről a fent említett rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

2003. május 8-i határozatával a Tanács kivételesen felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás megkötéséről a fent említett rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztése érdekében.

| (3) | A Bizottság a Közösség nevében a Dán Királysággal együtt kidolgozott egy ilyen megállapodást. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a Közösség nevében a Dán Királysággal együtt kidolgozott egy ilyen megállapodást.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

| (5) | A Dánia helyzetéről szóló fent említett jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában és alkalmazásában, és ezért az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

A Dánia helyzetéről szóló fent említett jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában és alkalmazásában, és ezért az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazandó.

| (6) | A 2005. január 17-én Brüsszelben parafált megállapodást alá kell írni, |
| --- | --- |

(6)

A 2005. január 17-én Brüsszelben parafált megállapodást alá kell írni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló megállapodás Közösség részéről történő aláírása – a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra is figyelemmel – jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy – figyelemmel a megállapodás megkötésére – kijelölje megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. BECKETT

---

(1)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o. A legutóbb a 2245/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 10. o.) módosított rendelet.

1

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,

egyrészről, és

A DÁN KIRÁLYSÁG, a továbbiakban: Dánia,

másrészről,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben egységesítsék a joghatósági összeütközésre vonatkozó szabályokat és egyszerűsítsék az alaki követelményeket a Közösségben hozott határozatok gyors és egyszerű elismerése és végrehajtása céljából,

MIVEL a tagállamok, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 293. cikkének negyedik francia bekezdése alapján eljárva, 1968. szeptember 27-én megkötötték a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a határozatok végrehajtásáról szóló Brüsszeli Egyezményt, amelyet az új tagállamoknak az egy egyezményhez történő csatlakozásáról szóló egyezmények módosítottak (a továbbiakban: a Brüsszeli Egyezmény) (1). A tagállamok és az EFTA-államok 1988. szeptember 16-án megkötötték a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló Luganói Egyezményt (a továbbiakban: a Luganói Egyezmény) (2), amely az 1968-as Brüsszeli Egyezménnyel párhuzamos egyezmény,

MIVEL a Brüsszeli Egyezmény lényegi tartalmát a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: a Brüsszel I. rendelet) átvette,

HIVATKOZÁSSAL az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez és az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvre (a továbbiakban: a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv), amely szerint a Brüsszel I. rendelet nem kötelező, illetve nem alkalmazható Dániára,

HANGSÚLYOZVA, hogy megoldást kell találni a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó Közösségen belüli szabályok közötti különbségekből adódó nem megfelelő jogi helyzetre,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a Brüsszel I. rendeletben foglalt rendelkezések, a rendelet jövőbeni módosításai, valamint végrehajtási intézkedései a nemzetközi jog értelmében nyerjenek alkalmazást a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban, mely utóbbi az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címe tekintetében sajátos helyzetben lévő tagállam,

HANGSÚLYOZVA, hogy biztosítani kell a Brüsszeli Egyezmény és e megállapodás közötti folytonosságot és a Brüsszel I. rendeletben foglalt átmeneti rendelkezéseket e megállapodásra is alkalmazni kell. Ugyanez a folytonossági követelmény vonatkozik a Brüsszeli Egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi értelmezésére is, illetve az 1971-es jegyzőkönyvre (4), melyet tovább kell alkalmazni az e megállapodás hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is,

HANGSÚLYOZVA, hogy a Brüsszeli Egyezményt továbbra is alkalmazni kell az Egyezmény területi hatálya alá tartozó és e megállapodás hatálya alá nem tartozó tagállamok területén,

HANGSÚLYOZVA a Közösség és Dánia közötti szoros együttműködés fontosságát olyan nemzetközi megállapodások kidolgozása és megkötése tekintetében, amelyek a Brüsszel I. rendelet hatályát érinthetik vagy módosíthatják,

HANGSÚLYOZVA, hogy Dániának törekednie kell a Közösség által kötött olyan nemzetközi megállapodásokhoz való csatlakozásra, amelyek esetén Dánia részvétele jelentőséggel bír a Brüsszel I. rendelet és e megállapodás koherens alkalmazása érdekében,

KINYILVÁNÍTVA, hogy az Európai Közösségek Bíróságának hatáskörrel kell rendelkeznie e megállapodás egységes alkalmazása és értelmezése érdekében, ideértve a Brüsszel I. rendeletben foglalt rendelkezéseket és e megállapodás részét képező bármely közösségi végrehajtási intézkedést is,

HIVATKOZÁSSAL arra, hogy az Európai Közösségek Bírósága az Európai Közösséget létrehozó szerződés 68. cikkének (1) bekezdése szerint hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a közösségi intézményeknek a Szerződés IV. címén alapuló jogi aktusai érvényességével vagy értelmezésével – ideértve e megállapodás érvényességét és értelmezését is – kapcsolatos, előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben döntést hozzon, továbbá arra a körülményre, hogy ez a rendelkezés nem kötelező, illetve nem alkalmazható Dániában a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv értelmében,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek Bíróságának ugyanilyen feltételekkel kell hatáskörrel bírnia arra, hogy döntést hozzon e megállapodás érvényességére és értelmezésére vonatkozóan valamely dán bíróság által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben, továbbá hogy a dán bíróságoknak ennélfogva ugyanolyan feltételekkel kell előzetes döntéshozatalt kérnie a Brüsszel I. rendelet és végrehajtási intézkedései értelmezése tekintetében, mint a többi tagállam bíróságainak,

HIVATKOZÁSSAL az Európai Közösséget létrehozó szerződés 68. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezésre, amely szerint az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság vagy valamely tagállam kérheti az Európai Közösségek Bíróságát, hogy döntsön a valamely közösségi intézmény által a Szerződés IV. címe alapján hozott jogi aktussal kapcsolatos értelmezési kérdésről, ideértve e megállapodás értelmezését is, továbbá arra a körülményre, a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv értelmében ez a rendelkezés nem kötelező, illetve nem alkalmazható Dániára,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy Dániának lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az Európai Közösségek Bíróságától ugyanolyan feltételekkel kérhessen előzetes döntéshozatalt e megállapodás értelmezésével kapcsolatos kérdésekről, mint a többi tagállam az I. Brüsszeli Rendelet és végrehajtási intézkedései tekintetében,

HANGSÚLYOZVA, hogy a dán jog értelmében a dán bíróságoknak – e megállapodás értelmezésekor, ideértve a Brüsszel I. rendeletben foglalt rendelkezések és e megállapodás részét képező közösségi végrehajtási intézkedések értelmezését is – figyelembe kell venniük az Európai Közösségek Bíróságának, valamint az Európai Közösségek tagállamai bíróságainak esetjogában a Brüsszeli Egyezmény rendelkezései, a Brüsszel I. rendelet és a közösségi végrehajtási intézkedések tekintetében kialakult joggyakorlatot,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Közösségek Bírósága előtti eljárásokra vonatkozó rendelkezései alapján a Bíróságtól döntést lehessen kérni e megállapodásból eredő kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos kérdésekben,

MIVEL az Európai Közösséget létrehozó szerződés 300. cikkének (7) bekezdése értelmében e megállapodás kötelező a tagállamokra; kívánatos tehát, hogy Dánia a Bizottsághoz mint a Szerződés őréhez fordulhasson, amennyiben valamely tagállam megsérti e megállapodást,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Cél

(1)   E megállapodás célja a Brüsszel I. rendelet rendelkezéseinek és végrehajtási intézkedéseinek a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban való alkalmazása e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

(2)   A Szerződő Felek célkitűzése a Brüsszel I. rendelet rendelkezéseinek és végrehajtási intézkedéseinek valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazása és értelmezése.

(3)   E megállapodás 3. cikkének (1) bekezdésében, 4. cikkének 1. bekezdésében és 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvből következnek.

2. cikk

Polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása

(1)   A Brüsszel I. rendeletben – mely rendeletet e megállapodáshoz csatolták és annak részét képezi – foglalt rendelkezések a rendelet 74. cikke (2) bekezdése alapján elfogadott és – az e megállapodás hatálybalépését követően elfogadott végrehajtási intézkedések tekintetében – e megállapodás 4. cikkének megfelelően Dánia által végrehajtott végrehajtási intézkedéseivel együtt, továbbá a rendelet 74. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott intézkedések a nemzetközi jog szabályai szerint nyernek alkalmazást a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban.

(2)   E megállapodás célkitűzéseit figyelembe véve azonban a rendeletben foglalt rendelkezések a következő módosításokkal kerülnek alkalmazásra:

| a) | Az 1. cikk (3) bekezdése nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

a)

Az 1. cikk (3) bekezdése nem alkalmazandó.

| b) | Az 50. cikk a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
  „(2)   Ha a kérelmező valamely dán közigazgatási hatóság által hozott, tartással kapcsolatos határozat végrehajtását kéri, a címzett tagállamban kérheti az (1) bekezdés szerinti kedvezményeket, feltéve hogy a dán igazságügyi minisztériumtól kapott igazolással bizonyítja, hogy teljesíti a teljes vagy részleges költségkedvezmény, illetve költség- és illetékmentesség nyújtására vonatkozó anyagi követelményeket.” |
| --- | --- |

b)

Az 50. cikk a következő (2) bekezdéssel egészül ki:

„(2)   Ha a kérelmező valamely dán közigazgatási hatóság által hozott, tartással kapcsolatos határozat végrehajtását kéri, a címzett tagállamban kérheti az (1) bekezdés szerinti kedvezményeket, feltéve hogy a dán igazságügyi minisztériumtól kapott igazolással bizonyítja, hogy teljesíti a teljes vagy részleges költségkedvezmény, illetve költség- és illetékmentesség nyújtására vonatkozó anyagi követelményeket.”

| c) | A 62. cikk a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
  „(2)   Tartással kapcsolatos ügyekben a »bíróság« kifejezés a dán közigazgatási hatóságokra is vonatkozik.” |
| --- | --- |

c)

A 62. cikk a következő (2) bekezdéssel egészül ki:

„(2)   Tartással kapcsolatos ügyekben a »bíróság« kifejezés a dán közigazgatási hatóságokra is vonatkozik.”

| d) | A 64. cikk a Dániában, valamint a Görögországban vagy Portugáliában lajstromozott tengerjáró hajókra alkalmazandó. |
| --- | --- |

d)

A 64. cikk a Dániában, valamint a Görögországban vagy Portugáliában lajstromozott tengerjáró hajókra alkalmazandó.

| e) | A rendelet 70. cikkének (2) bekezdésében, valamint a 72. és 76. cikkében említett, a rendelet hatálybalépésére vonatkozó időpont helyett e megállapodás hatálybalépésének időpontja alkalmazandó. |
| --- | --- |

e)

A rendelet 70. cikkének (2) bekezdésében, valamint a 72. és 76. cikkében említett, a rendelet hatálybalépésére vonatkozó időpont helyett e megállapodás hatálybalépésének időpontja alkalmazandó.

| f) | A rendelet 66. cikke helyett e megállapodás átmeneti rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

f)

A rendelet 66. cikke helyett e megállapodás átmeneti rendelkezéseit kell alkalmazni.

| g) | Az I. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában: a bíróságok igazgatásáról szóló törvény (lov om rettens pleje) 246. cikkének (2) és (3) bekezdése.”. |
| --- | --- |

g)

Az I. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában: a bíróságok igazgatásáról szóló törvény (lov om rettens pleje) 246. cikkének (2) és (3) bekezdése.”.

| h) | A II. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában: a »byret«”. |
| --- | --- |

h)

A II. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában: a »byret«”.

| i) | A III. melléklet a következővel egészül ki „Dániában: a »landsret«”. |
| --- | --- |

i)

A III. melléklet a következővel egészül ki „Dániában: a »landsret«”.

| j) | A IV. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában a »Procesbevillingsnævnet« engedélyével a »Højesteret«-hez benyújtott jogorvoslat”. |
| --- | --- |

j)

A IV. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában a »Procesbevillingsnævnet« engedélyével a »Højesteret«-hez benyújtott jogorvoslat”.

3. cikk

A Brüsszel I. rendelet módosításai

(1)   Dánia nem vesz részt a Brüsszel I. rendelet módosításainak elfogadásában, és az ilyen módosítások nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára.

(2)   Amennyiben sor kerül a rendelet módosítására, Dánia értesíti a Bizottságot arról a döntéséről, hogy a módosítások tartalmát végrehajtja-e vagy sem. Az értesítést a módosítások elfogadásának napján vagy ettől számított 30 napon belül kell megtenni.

(3)   Amennyiben Dánia úgy határoz, hogy a módosítások tartalmát végrehajtja, az értesítésben meg kell jelölni, hogy a végrehajtás közigazgatási úton is végbemehet, vagy parlamenti jóváhagyásra van szükség.

(4)   Amennyiben az értesítés szerint a végrehajtás közigazgatási úton is végbemehet, az értesítés tartalmazza azt is, hogy valamennyi szükséges közigazgatási intézkedés a rendelet módosításai hatálybalépésének napján lép hatályba, vagy hogy azok az értesítés napján léptek hatályba, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

(5)   Amennyiben az értesítés szerint a végrehajtáshoz Dániában parlamenti jóváhagyásra van szükség, a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | a jogalkotási intézkedések Dániában a rendelet módosításainak hatálybalépése napján vagy az értesítést követő 6 hónapon belül lépnek hatályba, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont; |
| --- | --- |

a)

a jogalkotási intézkedések Dániában a rendelet módosításainak hatálybalépése napján vagy az értesítést követő 6 hónapon belül lépnek hatályba, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont;

| b) | Dánia értesíti a Bizottságot arról, hogy a végrehajtás érdekében hozott jogalkotási intézkedések mely napon lépnek hatályba. |
| --- | --- |

b)

Dánia értesíti a Bizottságot arról, hogy a végrehajtás érdekében hozott jogalkotási intézkedések mely napon lépnek hatályba.

(6)   A Dánia általi értesítés, mely szerint a módosítások tartalmát a (4) és (5) bekezdéssel összhangban végrehajtották Dániában, a nemzetközi jog szerint kölcsönös kötelezettségeket hoz létre Dánia és a Közösség között. A rendelet módosításai így e megállapodás módosításait is jelentik, és a módosításokat e megállapodáshoz csatoltaknak kell tekinteni.

(7)   Abban az esetben, ha:

| a) | Dánia arról értesíti a Bizottságot, hogy nem hajtja végre a módosítások tartalmát; vagy |
| --- | --- |

a)

Dánia arról értesíti a Bizottságot, hogy nem hajtja végre a módosítások tartalmát; vagy

| b) | Dánia nem küld értesítést a (2) bekezdésben megállapított 30 napos határidőn belül; vagy |
| --- | --- |

b)

Dánia nem küld értesítést a (2) bekezdésben megállapított 30 napos határidőn belül; vagy

| c) | a jogalkotási intézkedések nem lépnek hatályba Dániában az (5) bekezdésben megállapított határidőkön belül, |
| --- | --- |

c)

a jogalkotási intézkedések nem lépnek hatályba Dániában az (5) bekezdésben megállapított határidőkön belül,

úgy e megállapodást megszűntnek kell tekinteni, kivéve ha a felek 90 napon belül másként döntenek, vagy a c) pont esetén a jogalkotási intézkedések e határidőn belül hatályba lépnek Dániában. E megállapodás a 90 napos határidő lejárta után 3 hónappal szűnik meg.

(8)   A megállapodásnak a (7) bekezdés szerinti megszűnése nem érinti a megszűnés időpontja előtt indított eljárásokat, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokat.

4. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)   Dánia nem vesz részt a Brüsszel I. rendelet 75. cikkében említett bizottság véleményeinek elfogadásában. A rendelet 74. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási intézkedések nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára.

(2)   Amennyiben a rendelet 74. cikkének (2) bekezdése alapján végrehajtási intézkedések elfogadására kerül sor, a végrehajtási intézkedéseket közölni kell Dániával. Dánia értesíti a Bizottságot arról a döntéséről, hogy a végrehajtási intézkedések tartalmát végrehajtja-e vagy sem. Az értesítést a végrehajtási intézkedések átvételekor vagy ettől számított 30 napon belül kell megtenni.

(3)   Az értesítésnek tartalmaznia kell, hogy valamennyi szükséges közigazgatási intézkedés hatályba lép Dániában a végrehajtási intézkedések hatálybalépésének napján, vagy hogy azok az értesítés napján léptek hatályba, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

(4)   A Dánia általi értesítés, mely szerint a végrehajtási intézkedések tartalmát Dániában végrehajtották, a nemzetközi jog szerint kölcsönös kötelezettségeket hoz létre Dánia és a Közösség között. A végrehajtási intézkedések így e megállapodás részét fogják képezni.

(5)   Abban az esetben, ha:

| a) | Dánia arról értesíti a Bizottságot, hogy nem hajtja végre a végrehajtási intézkedéseket; vagy |
| --- | --- |

a)

Dánia arról értesíti a Bizottságot, hogy nem hajtja végre a végrehajtási intézkedéseket; vagy

| b) | Dánia nem küld értesítést a 2. bekezdésben megállapított 30 napos határidőn belül; |
| --- | --- |

b)

Dánia nem küld értesítést a 2. bekezdésben megállapított 30 napos határidőn belül;

úgy e megállapodást megszűntnek kell tekinteni, kivéve ha a felek 90 napon belül másként döntenek. E megállapodás a 90 napos határidő lejárta után 3 hónappal szűnik meg.

(6)   A megállapodásnak az (5) bekezdés szerinti megszűnése nem érinti a megszűnés időpontja előtt indított eljárásokat, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokat.

(7)   Amennyiben rendkívüli esetekben a végrehajtáshoz Dániában parlamenti jóváhagyás szükséges, a 2. bekezdés szerint Dánia által küldött értesítésnek erre utalnia kell, és a 3. cikk (5)–(8) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazandók.

(8)   Dánia értesíti a Bizottságot az e megállapodás 2. cikke (2) bekezdésének g)–j) pontjaiban foglaltakat módosító szövegekről. A Bizottság a 2. cikk (2) bekezdésének g)–j) pontjait ennek megfelelően kiigazítja.

5. cikk

A Brüsszel I. rendeletet érintő nemzetközi megállapodások

(1)   A Brüsszel I. rendelet alapján a Közösség által kötött nemzetközi megállapodások nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániában.

(2)   Dánia tartózkodik olyan nemzetközi megállapodások kötésétől, amelyek érinthetik vagy módosíthatják az e megállapodáshoz csatolt Brüsszel I. rendelet hatályát, kivéve ha a Közösség ehhez hozzájárul, továbbá e megállapodás és a kérdéses nemzetközi megállapodás egymáshoz való viszonyát megfelelően szabályozzák.

(3)   Amennyiben Dánia olyan nemzetközi megállapodásokról folytat tárgyalásokat, amelyek az e megállapodáshoz csatolt Brüsszel I. rendelet hatályát érinthetik vagy módosíthatják, úgy egyezteti álláspontját a Közösséggel, és tartózkodik minden olyan cselekménytől, amely veszélyeztetheti a Közösség álláspontjának célkitűzéseit az ilyen tárgyalások folytatására vonatkozó hatáskörén belül.

6. cikk

Az Európai Közösségek Bíróságának a megállapodás értelmezésére vonatkozó hatásköre

(1)   Amennyiben egy dán bíróság előtt folyamatban lévő ügyben e megállapodás érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdés merül fel, e bíróságnak az Európai Közösségek Bíróságához kell fordulnia döntésért, amennyiben ugyanilyen körülmények esetén az Európai Unió valamely más tagállama bíróságának is így kellene eljárnia a Brüsszel I. rendelet és e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésében említett végrehajtási intézkedések tekintetében.

(2)   A dán jog értelmében a dán bíróságoknak e megállapodás értelmezésekor figyelembe kell venniük a Bíróság esetjogában a Brüsszeli Egyezmény és a Brüsszel I. rendelet rendelkezéseivel, valamint a közösségi végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban kialakult szabályokat.

(3)   Dánia a Tanácshoz, a Bizottsághoz és más tagállamokhoz hasonlóan kérheti a Bíróságot, hogy hozzon döntést e megállapodás értelmezésével kapcsolatos kérdésről. A Bíróságnak az ilyen kérés alapján hozott döntése nem alkalmazható a tagállamok bíróságainak jogerős határozataira.

(4)   Dánia benyújthatja észrevételeit a Bírósághoz olyan esetekben, amikor egy tagállam bírósága a 2. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezések értelmezésével kapcsolatos kérdést terjeszt előzetes döntéshozatalra.

(5)   Az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvet és a Bíróság eljárási szabályzatát alkalmazni kell.

(6)   Amennyiben az Európai Közösséget létrehozó szerződés rendelkezései a Bíróság által hozott döntéseket érintően módosulnak, és ez kihat a Brüsszel I. rendelettel kapcsolatosan hozott döntésekre is, Dánia értesítheti a Bizottságot arról a döntéséről, hogy a módosításokat e megállapodás tekintetében nem alkalmazza. Az értesítést a módosítások hatálybalépése napján vagy ettől számított 60 napon belül kell megtenni.

Ebben az esetben e megállapodást megszűntnek kell tekinteni. E megállapodás az értesítés után 3 hónappal szűnik meg.

(7)   A megállapodásnak a (6) bekezdés szerinti megszűnése nem érinti a megszűnés időpontja előtt indított eljárásokat, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokat.

7. cikk

Az Európai Közösségek Bíróságának a megállapodás teljesítésének megítélésével kapcsolatos hatásköre

(1)   A Bizottság a Bírósághoz fordulhat, amennyiben megítélése szerint Dánia nem teljesítette az e megállapodásból eredő valamely kötelezettségét.

(2)   Dánia panasszal fordulhat a Bizottsághoz, amennyiben megítélése szerint valamely tagállam nem teljesítette az e megállapodásból eredő valamely kötelezettségét.

(3)   Az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek a Bíróság előtti eljárásokra vonatkozó megfelelő rendelkezéseit, valamint az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvet és a Bíróság eljárási szabályzatát alkalmazni kell.

8. cikk

Területi hatály

(1)   E megállapodást az Európai Közösséget létrehozó szerződés 299. cikkében említett területeken kell alkalmazni.

(2)   Amennyiben a Közösség úgy határoz, hogy a Brüsszel I. rendelet hatályát kiterjeszti a jelenleg a Brüsszeli Egyezmény által szabályozott területekre, a Közösségnek és Dániának együtt kell működnie annak biztosításában, hogy a hatály Dániára is kiterjedjen.

9. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   E megállapodás kizárólag a hatálybalépését követően indított eljárásokra, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokra alkalmazható.

(2)   Ha azonban a származási tagállamban folyó eljárást e megállapodás hatálybalépését megelőzően indították, a hatálybalépést követően hozott határozatot e megállapodásnak megfelelően kell elismerni és végrehajtani,

| a) | amennyiben a származási tagállamban folyó eljárást a Brüsszeli vagy a Luganói Egyezménynek mind a származási tagállamban, mind a címzett tagállamban történő hatálybalépését követően indították; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a származási tagállamban folyó eljárást a Brüsszeli vagy a Luganói Egyezménynek mind a származási tagállamban, mind a címzett tagállamban történő hatálybalépését követően indították;

| b) | minden más esetben, ha a joghatóság e megállapodás, vagy a származási tagállam és a címzett tagállam között megkötött, az eljárás megindításának időpontjában hatályos egyezmény szabályaival összhangban lévő szabályokon alapult. |
| --- | --- |

b)

minden más esetben, ha a joghatóság e megállapodás, vagy a származási tagállam és a címzett tagállam között megkötött, az eljárás megindításának időpontjában hatályos egyezmény szabályaival összhangban lévő szabályokon alapult.

10. cikk

A Brüsszel I. rendelethez való viszony

(1)   E megállapodás nem sérti a Brüsszel I. rendeletnek a Közösség Dánián kívüli más tagállamai általi alkalmazását.

(2)   E megállapodást kell azonban alkalmazni:

| a) | joghatóság tekintetében akkor, ha az alperes Dániában rendelkezik lakóhellyel, vagy ha a rendelet 22. vagy 23. cikke értelmében – mely rendelkezések e megállapodás 2. cikke értelmében alkalmazandók a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban – Dánia bíróságai rendelkeznek joghatósággal; |
| --- | --- |

a)

joghatóság tekintetében akkor, ha az alperes Dániában rendelkezik lakóhellyel, vagy ha a rendelet 22. vagy 23. cikke értelmében – mely rendelkezések e megállapodás 2. cikke értelmében alkalmazandók a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban – Dánia bíróságai rendelkeznek joghatósággal;

| b) | a Brüsszel I. rendelet 27. és 28. cikke szerinti perfüggőség és összefüggő eljárások esetén – mely rendelkezések e megállapodás 2. cikke értelmében alkalmazandók a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban – akkor, ha az eljárást mind Dániában, mind valamely másik tagállamban megindították; |
| --- | --- |

b)

a Brüsszel I. rendelet 27. és 28. cikke szerinti perfüggőség és összefüggő eljárások esetén – mely rendelkezések e megállapodás 2. cikke értelmében alkalmazandók a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban – akkor, ha az eljárást mind Dániában, mind valamely másik tagállamban megindították;

| c) | elismerés és végrehajtás tekintetében akkor, ha Dánia a származási tagállam vagy a címzett tagállam. |
| --- | --- |

c)

elismerés és végrehajtás tekintetében akkor, ha Dánia a származási tagállam vagy a címzett tagállam.

11. cikk

A megállapodás megszűnése

(1)   E megállapodás megszűnik, amennyiben a jegyzőkönyv 7. cikkével összhangban Dánia tájékoztatja a többi tagállamot, hogy a továbbiakban nem kíván élni a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv I. részében foglaltakkal.

(2)   E megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a másik Szerződő Fél értesítésével. A megállapodás ezen értesítés napját követő hat hónappal szűnik meg.

(3)   A megállapodásnak az (1) vagy (2) bekezdés szerinti megszűnése nem érinti a megszűnés időpontja előtt indított eljárásokat, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokat.

12. cikk

Hatálybalépés

(1)   A megállapodást a Szerződő Felek belső eljárásaiknak megfelelően fogadják el.

(2)   E megállapodás azon napot követő hatodik hónap első napján lép hatályba, amely napon a Szerződő Felek értesítik egymást, hogy a hatálybalépéshez szükséges eljárásokat lefolytatták.

13. cikk

A szövegek hitelessége

E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.

V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.

V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.

V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólonoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmarks vägnar

Image

---

(1)  HL L 299., 1972.12.31., 32. o., HL L 304., 1978.10.30., 1. o., HL L 388., 1982.12.31., 1. o., HL L 285., 1989.10.3., 1. o., HL C 15., 1997.1.15., 1. o. Az egységes szerkezetbe foglalt szöveget lásd HL C 27., 1998.1.26., 1. o.

1

(2)  HL L 319., 1988.11.25., 9. o.

2

(3)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o. A legutóbb a 2245/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 10. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 204., 1975.8.2., 28. o., HL L 304., 1978.10.30., 1. o., HL L 388., 1982.12.31., 1. o., HL L 285., 1989.10.3., 1. o., HL C 15., 1997.1.15., 1. o. Az egységes szerkezetbe foglalt szöveget lásd: HL C 27., 1998.1.26., 28. o.

4

MELLÉKLET

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet I. mellékletének (a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében említett joghatósági szabályok), és II. mellékletének (illetékes bíróságok és hatáskörrel rendelkező hatóságok jegyzéke) módosításáról szóló, 2002. augusztus 21-i 1496/2002/EK bizottsági rendelettel, továbbá a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet I., II., III. és IV. mellékletének módosításáról szóló, 2004. december 27-i 2245/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet.

---

Bizottság

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/71

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. november 14.)

egy új borászati eljárás kísérleti lefolytatásának Németország számára történő engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 4376. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles.)

(2005/791/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésének f) pontjára,

mivel:

| (1) | A borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályai megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2000. július 24-i 1622/2000/EK bizottsági rendelet (2) 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban Németország engedélyezte a borérleléshez tölgyfadarabok és tölgyfaforgács kísérleti használatát. |
| --- | --- |

(1)

A borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályai megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2000. július 24-i 1622/2000/EK bizottsági rendelet (2) 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban Németország engedélyezte a borérleléshez tölgyfadarabok és tölgyfaforgács kísérleti használatát.

| (2) | E kísérletek többféle, a borral közvetlenül érintkezésben lévő tölgyfadarab és tölgyfaforgács használatára, a kezelt borban lévő aromaképző összetevők vizsgálatára és ezen alkotóelemeknek a különböző tartályokban érlelt borok érzékelhető tulajdonságaira gyakorolt hatásaira terjedtek ki. A kísérleti vizsgálatok egyes eredményeinek pontosítához fontos e kísérletek folytatása. |
| --- | --- |

(2)

E kísérletek többféle, a borral közvetlenül érintkezésben lévő tölgyfadarab és tölgyfaforgács használatára, a kezelt borban lévő aromaképző összetevők vizsgálatára és ezen alkotóelemeknek a különböző tartályokban érlelt borok érzékelhető tulajdonságaira gyakorolt hatásaira terjedtek ki. A kísérleti vizsgálatok egyes eredményeinek pontosítához fontos e kísérletek folytatása.

| (3) | Németország közleményt nyújtott be a Bizottságnak a kísérletről, amelyet a Bizottság továbbított a tagállamoknak, és az érdekesnek ígérkező eredményekre tekintettel a vizsgálatokra további három évre szóló hosszabbítási kérelmet terjesztett elő. A kérelem alátámasztására Németország benyújtotta a megfelelő bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(3)

Németország közleményt nyújtott be a Bizottságnak a kísérletről, amelyet a Bizottság továbbított a tagállamoknak, és az érdekesnek ígérkező eredményekre tekintettel a vizsgálatokra további három évre szóló hosszabbítási kérelmet terjesztett elő. A kérelem alátámasztására Németország benyújtotta a megfelelő bizonyítékokat.

| (4) | Ezeket a kísérleteket már a 2005-ben szüretelt szőlőből történő borkészítésnél is el kell végezni. |
| --- | --- |

(4)

Ezeket a kísérleteket már a 2005-ben szüretelt szőlőből történő borkészítésnél is el kell végezni.

| (5) | Az 1622/2000/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottságnak határoznia kell a hozzá érkezett kérelemről. |
| --- | --- |

(5)

Az 1622/2000/EK rendelet 41. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottságnak határoznia kell a hozzá érkezett kérelemről.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Németország 2008. július 31-ig kísérleti jelleggel folytathatja tölgyfadarabok és tölgyfaforgács használatát a borérleléshez, az 1622/2000/EK rendelet 41. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szerint.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

(2)  HL L 194., 2000.7.31., 1. o. A legutóbb az 1163/2005/EK rendelettel (HL L 188., 2005.7.20., 3. o.) módosított rendelet.

2

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/72

---

A TANÁCS 2005/792/CFSP KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

(2005. november 14.)

az Üzbegisztánnal szembeni korlátozó intézkedésekről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2005. május 23-án mélyen elítélte a májusi andizsáni események során az üzbég biztonsági erők által alkalmazott túlzott, aránytalan és válogatás nélküli erőszakot, és mélységes sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az üzbég hatóságok nem adtak kielégítő választ az Egyesült Nemzetek Szervezetének az események független nemzetközi kivizsgálására irányuló kérésére. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. május 23-án mélyen elítélte a májusi andizsáni események során az üzbég biztonsági erők által alkalmazott túlzott, aránytalan és válogatás nélküli erőszakot, és mélységes sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az üzbég hatóságok nem adtak kielégítő választ az Egyesült Nemzetek Szervezetének az események független nemzetközi kivizsgálására irányuló kérésére.

| (2) | A Tanács 2005. június 13-án elítélte az üzbég hatóságok elutasító válaszát, miszerint nem hajlandóak engedélyezni a közelmúltban Andizsánban történtek független nemzetközi kivizsgálását, megismételte azon meggyőződését, hogy hiteles független nemzetközi vizsgálatot kell folytatni, valamint sürgette az üzbég hatóságokat, hogy 2005. június végéig vizsgálják felül álláspontjukat. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2005. június 13-án elítélte az üzbég hatóságok elutasító válaszát, miszerint nem hajlandóak engedélyezni a közelmúltban Andizsánban történtek független nemzetközi kivizsgálását, megismételte azon meggyőződését, hogy hiteles független nemzetközi vizsgálatot kell folytatni, valamint sürgette az üzbég hatóságokat, hogy 2005. június végéig vizsgálják felül álláspontjukat.

| (3) | Július 18-án a Tanács emlékeztetett május 23-i és június 13-i következtetéseire, és sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az üzbég hatóságok nem vizsgálták felül álláspontjukat a megadott június végi határidőig. Ezen alkalomból a Tanács jelezte, hogy fontolóra fogja venni az Üzbegisztán elleni intézkedéseket, úgymint embargó bevezetését a fegyverek, katonai felszerelések, és a belső elnyomás céljára alkalmas felszerelések Üzbegisztán felé irányuló exportjára, valamint egyéb célzott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

Július 18-án a Tanács emlékeztetett május 23-i és június 13-i következtetéseire, és sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az üzbég hatóságok nem vizsgálták felül álláspontjukat a megadott június végi határidőig. Ezen alkalomból a Tanács jelezte, hogy fontolóra fogja venni az Üzbegisztán elleni intézkedéseket, úgymint embargó bevezetését a fegyverek, katonai felszerelések, és a belső elnyomás céljára alkalmas felszerelések Üzbegisztán felé irányuló exportjára, valamint egyéb célzott intézkedéseket.

| (4) | A Tanács 2005. október 3-án mély aggodalmát fejezte ki az üzbegisztáni helyzettel kapcsolatban, és mélységesen elítélte, hogy az üzbég hatóságok nem hajlandóak engedélyezni a májusban Andizsánban történt események független nemzetközi kivizsgálását. Kijelentette, hogy továbbra is elsődleges fontosságot tulajdonít egy hitelt érdemlő és átlátható, független nemzetközi vizsgálat elvégzésének. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2005. október 3-án mély aggodalmát fejezte ki az üzbegisztáni helyzettel kapcsolatban, és mélységesen elítélte, hogy az üzbég hatóságok nem hajlandóak engedélyezni a májusban Andizsánban történt események független nemzetközi kivizsgálását. Kijelentette, hogy továbbra is elsődleges fontosságot tulajdonít egy hitelt érdemlő és átlátható, független nemzetközi vizsgálat elvégzésének.

| (5) | Tekintettel az üzbég biztonsági erők által az andizsáni események során alkalmazott túlzott, aránytalan és válogatás nélküli erőszakra, a Tanács úgy határozott, hogy a fegyverek, katonai felszerelések, valamint a belső elnyomás céljára alkalmas felszerelések Üzbegisztán felé irányuló exportjára embargót vezet be. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel az üzbég biztonsági erők által az andizsáni események során alkalmazott túlzott, aránytalan és válogatás nélküli erőszakra, a Tanács úgy határozott, hogy a fegyverek, katonai felszerelések, valamint a belső elnyomás céljára alkalmas felszerelések Üzbegisztán felé irányuló exportjára embargót vezet be.

| (6) | A Tanács továbbá úgy határozott, hogy korlátozásokat vezet be azon személyeknek az Európai Unióba történő belépésére vonatkozóan, akik közvetlenül felelősek az Andizsánban alkalmazott válogatás nélküli és aránytalan erőszakért, és a független vizsgálat akadályozásáért. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács továbbá úgy határozott, hogy korlátozásokat vezet be azon személyeknek az Európai Unióba történő belépésére vonatkozóan, akik közvetlenül felelősek az Andizsánban alkalmazott válogatás nélküli és aránytalan erőszakért, és a független vizsgálat akadályozásáért.

| (7) | A Tanács úgy határozott, hogy ezeket az intézkedéseket egy egyéves kezdeti időtartamra vezeti be. Időközben a Tanács a jelenlegi helyzetben bekövetkezett lényeges változások tükrében felül fogja vizsgálni az intézkedéseket, különös tekintettel a következőkre:






  i. | az andizsáni zavargások kiváltásával és az azokban való részvétellel vádolt személyek ellen folyamatban lévő perek menete és eredménye; |
| --- | --- | --- |

(7)

A Tanács úgy határozott, hogy ezeket az intézkedéseket egy egyéves kezdeti időtartamra vezeti be. Időközben a Tanács a jelenlegi helyzetben bekövetkezett lényeges változások tükrében felül fogja vizsgálni az intézkedéseket, különös tekintettel a következőkre:

i.

az andizsáni zavargások kiváltásával és az azokban való részvétellel vádolt személyek ellen folyamatban lévő perek menete és eredménye;

| ii. | azon fogva tartott és zaklatásokkal fenyegetett személyek helyzete, akik megkérdőjelezték az üzbég hatóságoknak az andizsáni eseményekkel kapcsolatos verzióját; |
| --- | --- |

ii.

azon fogva tartott és zaklatásokkal fenyegetett személyek helyzete, akik megkérdőjelezték az üzbég hatóságoknak az andizsáni eseményekkel kapcsolatos verzióját;

| iii. | üzbég együttműködés bármely olyan független, nemzetközi jelentéstevővel, akit az andizsáni zavargások kivizsgálásával bíztak meg; |
| --- | --- |

iii.

üzbég együttműködés bármely olyan független, nemzetközi jelentéstevővel, akit az andizsáni zavargások kivizsgálásával bíztak meg;

| iv. | bármely független, nemzetközi vizsgálat eredménye, |
| --- | --- |

iv.

bármely független, nemzetközi vizsgálat eredménye,

és bármilyen olyan tett, mely az üzbég hatóságok hajlandóságát mutatja az emberi jogok, a jogállamiság és az alapvető szabadságjogok elvének tiszteletben tartására.

| (8) | Egyes intézkedések végrehajtásához szükséges a Közösség fellépése, |
| --- | --- |

(8)

Egyes intézkedések végrehajtásához szükséges a Közösség fellépése,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT:

1. cikk

(1)   Tilos a tagállamok állampolgárai részéről vagy a tagállamok területéről, illetve a lobogójuk alatt közlekedő vízi vagy légi járművek révén – származási helytől függetlenül – Üzbegisztánba fegyvereket, és bármely kapcsolódó felszerelést értékesíteni, szállítani, továbbadni vagy exportálni, ideértve a fegyvereket és lőszereket, katonai járműveket és felszereléseket, katonai jellegű felszereléseket, illetve a fent említettek pótalkatrészeit.

(2)   Tilos az I. mellékletben felsorolt, belső elnyomás céljára alkalmas felszereléseket Üzbegisztánba értékesíteni, szállítani, továbbadni vagy exportálni.

(3)   Tilos:

| i. | közvetve vagy közvetlenül bármely üzbegisztáni természetes vagy jogi személy, jogalany vagy szervezet részére vagy Üzbegisztánban való használat céljára olyan technikai segítségnyújtást, közvetítői szolgáltatást és egyéb szolgáltatást nyújtani, amely katonai tevékenységekhez, vagy fegyverek és bárminemű kapcsolódó felszerelés rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához – ideértve a fegyvereket és lőszereket, katonai járműveket és felszereléseket, katonai jellegű felszereléseket és ezek tartalék alkatészeit – valamint a belső elnyomás céljára alkalmas felszerelésekhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

i.

közvetve vagy közvetlenül bármely üzbegisztáni természetes vagy jogi személy, jogalany vagy szervezet részére vagy Üzbegisztánban való használat céljára olyan technikai segítségnyújtást, közvetítői szolgáltatást és egyéb szolgáltatást nyújtani, amely katonai tevékenységekhez, vagy fegyverek és bárminemű kapcsolódó felszerelés rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához – ideértve a fegyvereket és lőszereket, katonai járműveket és felszereléseket, katonai jellegű felszereléseket és ezek tartalék alkatészeit – valamint a belső elnyomás céljára alkalmas felszerelésekhez kapcsolódik.

| ii. | a katonai tevékenységgel vagy a belső elnyomás céljaira felhasználható felszerelésekkel kapcsolatos finanszírozás vagy pénzügyi segítségnyújtás, beleértve különösen a fegyverek, valamint ezekkel kapcsolatos felszerelés bármilyen értékesítésére, szállítására, átruházására vagy kivitelére, illetve kapcsolódó technikai segítségnyújtás, közvetítői szolgáltatás és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó pénzügyi támogatás, kölcsönök és exporthitel-biztosítás nyújtását, közvetve vagy közvetlenül bármely üzbegisztáni természetes vagy jogi személy, testület vagy szerv részére, illetve Üzbegisztánban történő felhasználás céljából. |
| --- | --- |

ii.

a katonai tevékenységgel vagy a belső elnyomás céljaira felhasználható felszerelésekkel kapcsolatos finanszírozás vagy pénzügyi segítségnyújtás, beleértve különösen a fegyverek, valamint ezekkel kapcsolatos felszerelés bármilyen értékesítésére, szállítására, átruházására vagy kivitelére, illetve kapcsolódó technikai segítségnyújtás, közvetítői szolgáltatás és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó pénzügyi támogatás, kölcsönök és exporthitel-biztosítás nyújtását, közvetve vagy közvetlenül bármely üzbegisztáni természetes vagy jogi személy, testület vagy szerv részére, illetve Üzbegisztánban történő felhasználás céljából.

2. cikk

(1)   Az 1. cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni:

| i. | a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokat szolgáló, vagy az ENSZ, az EU és a Közösség intézményépítő programjaira, vagy az EU és az ENSZ válságkezelési műveleteire szánt, halált nem okozó katonai felszerelések értékesítésére, szállítására, továbbadására, vagy kivitelére; |
| --- | --- |

i.

a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokat szolgáló, vagy az ENSZ, az EU és a Közösség intézményépítő programjaira, vagy az EU és az ENSZ válságkezelési műveleteire szánt, halált nem okozó katonai felszerelések értékesítésére, szállítására, továbbadására, vagy kivitelére;

| ii. | az 1. cikkben említett fegyverek és felszerelések szállítására, átruházására vagy kivitelére azon Üzbegisztánban lévő erők számára, melyek a Nemzetközi Biztonsági Támogató Erőhöz (ISAF) és a „Tartós Szabadság Művelet”-hez (OEF) járulnak hozzá; |
| --- | --- |

ii.

az 1. cikkben említett fegyverek és felszerelések szállítására, átruházására vagy kivitelére azon Üzbegisztánban lévő erők számára, melyek a Nemzetközi Biztonsági Támogató Erőhöz (ISAF) és a „Tartós Szabadság Művelet”-hez (OEF) járulnak hozzá;

| iii. | a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra szolgáló, belső elnyomás céljára alkalmas felszerelések értékesítésére, szállítására, továbbadására, vagy kivitelére; |
| --- | --- |

iii.

a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra szolgáló, belső elnyomás céljára alkalmas felszerelések értékesítésére, szállítására, továbbadására, vagy kivitelére;

| iv. | az i., ii. és iii. pontban említett felszerelésekkel kapcsolatos finanszírozás, pénzügyi támogatás vagy technikai segítség nyújtására, |
| --- | --- |

iv.

az i., ii. és iii. pontban említett felszerelésekkel kapcsolatos finanszírozás, pénzügyi támogatás vagy technikai segítség nyújtására,

feltéve, hogy az ilyen kivitelt és segítségnyújtást az érintett illetékes hatóság előzetesen jóváhagyta.

(2)   A 1. cikk rendelkezései nem vonatkoznak az olyan védőruházatra, ideértve a golyóálló mellényeket és a katonai sisakokat, amelyeket az Egyesült Nemzetek Szervezete, az EU, a Közösség vagy a tagállamok alkalmazottai, a média képviselői, valamint a humanitárius és a fejlesztési szervezetek munkatársai és kísérő személyzete kizárólag személyes használatára, átmeneti jelleggel vittek be Üzbegisztán területére.

3. cikk

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket azon egyének területükre történő lépésének, illetve területükön történő átutazásának megakadályozására, akik közvetlenül felelősek az Andizsánban alkalmazott válogatás nélküli és aránytalan erőszakért, és a független vizsgálat akadályozásáért, a II. mellékletben szereplő lista szerint.

(2)   Az (1) bekezdés nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy saját állampolgáraiktól megtagadják a területükre való belépés jogát.

(3)   Az (1) bekezdés nem érinti azokat az eseteket, amelyekben egy tagállamot nemzetközi jogi kötelezettségek terhelnek, nevezetesen, amennyiben a tagállam:

| i. | egy nemzetközi kormányközi szervezetnek helyt adó ország; |
| --- | --- |

i.

egy nemzetközi kormányközi szervezetnek helyt adó ország;

| ii. | egy, az Egyesült Nemzetek Szervezete által vagy annak égisze alatt összehívott nemzetközi konferenciának helyt adó ország; vagy |
| --- | --- |

ii.

egy, az Egyesült Nemzetek Szervezete által vagy annak égisze alatt összehívott nemzetközi konferenciának helyt adó ország; vagy

| iii. | többoldalú, kiváltságokat és mentességeket megállapító megállapodás részese; vagy |
| --- | --- |

iii.

többoldalú, kiváltságokat és mentességeket megállapító megállapodás részese; vagy

| iv. | az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam) és Olaszország között 1929-ben létrejött lateráni egyezmény részese. |
| --- | --- |

iv.

az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam) és Olaszország között 1929-ben létrejött lateráni egyezmény részese.

(4)   A (3) bekezdést alkalmazni kell azokra az esetekre is, amikor egy tagállam az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek (EBESZ) ad helyet.

(5)   A Tanácsot megfelelően tájékoztatják minden olyan esetről, ahol a tagállam a (3) és (4) bekezdés értelmében mentességet nyújt.

(6)   A tagállamok mentességet nyújthatnak az (1) bekezdés alól, amennyiben az utazást sürgető humanitárius szükség, vagy kormányközi találkozókon való részvétel indokolja, ideértve az Európai Unió által támogatott, a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság Üzbegisztánban való közvetlen előmozdítása érdekében folyó politikai párbeszédnek helyet adó találkozókat.

(7)   Az (6) bekezdésben említett mentességet megadni kívánó tagállamok kötelesek a Tanácsot írásban tájékoztatni. A mentességet megadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács egy vagy több tagja az ellen – a javasolt mentességről szóló értesítés kézhezvételétől számított két munkanapon belül – írásban kifogást emel. Amennyiben a Tanács egy vagy több tagja kifogást emel, a Tanács minősített többséggel a javasolt mentesség megadásáról dönthet.

(8)   Azokban az esetekben, amikor a (3), (4), (6) és (7) bekezdésnek megfelelően a tagállam engedélyezi a II. mellékletben felsorolt személyek területükre való belépését, vagy az azon történő átutazását, az engedély az abban megjelölt célra és az azzal érintett személyre korlátozódik.

4. cikk

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Üzbegisztán közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodás (1) szerint ütemezett semmilyen technikai megbeszélésre nem kerülhet sor.

5. cikk

Ezt a közös álláspontot 12 hónapos időtartamra kell alkalmazni. A közös álláspontot folyamatosan felül kell vizsgálni. Amennyiben a Tanács megítélése szerint a közös álláspont céljait nem sikerült megvalósítani, úgy azt megfelelően meg kell hosszabbítani, vagy módosítani kell.

6. cikk

Ez a közös álláspont az elfogadásának napján lép hatályba.

7. cikk

Ezt a közös álláspontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 14–én.

a Tanács részéről

az elnökasszony

T. JOWELL

---

(1)  HL L 229., 1999.8.31., 3. o.

1

---

I. MELLÉKLET

A belső elnyomás céljaira felhasználható felszerelések jegyzéke

A 1. cikk (2) bekezdésében említett, belső elnyomásra felhasználható eszközök

Az alábbi jegyzék nem tartalmazza azon cikkeket, amelyeket kifejezetten katonai használatra terveztek vagy alakítottak át.

| 1. | Ballisztikai védelmet nyújtó biztonsági sisakok, tömegoszlatásnál használatos sisakok és védőpajzsok, valamint ballisztikai védőpajzsok és különleges kialakítású részegységeik. |
| --- | --- |

1.

Ballisztikai védelmet nyújtó biztonsági sisakok, tömegoszlatásnál használatos sisakok és védőpajzsok, valamint ballisztikai védőpajzsok és különleges kialakítású részegységeik.

| 2. | Különleges ujjlenyomat-azonosító berendezés. |
| --- | --- |

2.

Különleges ujjlenyomat-azonosító berendezés.

| 3. | Teljesítményszabályozott kereső fényszóró. |
| --- | --- |

3.

Teljesítményszabályozott kereső fényszóró.

| 4. | Ballisztikai védelemmel ellátott építőipari berendezések. |
| --- | --- |

4.

Ballisztikai védelemmel ellátott építőipari berendezések.

| 5. | Vadászkések. |
| --- | --- |

5.

Vadászkések.

| 6. | Vadászpuskák előállítására tervezett különleges gyártóberendezések. |
| --- | --- |

6.

Vadászpuskák előállítására tervezett különleges gyártóberendezések.

| 7. | Lőszer kézi rakodására szolgáló eszközök. |
| --- | --- |

7.

Lőszer kézi rakodására szolgáló eszközök.

| 8. | Kommunikációk lehallgatására előállított készülékek. |
| --- | --- |

8.

Kommunikációk lehallgatására előállított készülékek.

| 9. | Optikai szilárdtest-detektorok. |
| --- | --- |

9.

Optikai szilárdtest-detektorok.

| 10. | Képerősítő csövek. |
| --- | --- |

10.

Képerősítő csövek.

| 11. | Fegyverek teleszkópos távcsövei. |
| --- | --- |

11.

Fegyverek teleszkópos távcsövei.

| 12. | Sima csövű fegyverek és lőszereik, kivéve a kifejezetten katonai célra kifejlesztett fegyverek, és ezek különleges kialakítású tartozékai; kivéve:






  — | a jelzőpisztolyok; |
| --- | --- | --- |

12.

Sima csövű fegyverek és lőszereik, kivéve a kifejezetten katonai célra kifejlesztett fegyverek, és ezek különleges kialakítású tartozékai; kivéve:

—

a jelzőpisztolyok;

| — | a kifejezetten ipari szerszámként vagy állatok altatásához használt légfegyverek és petárda-fegyverek. |
| --- | --- |

—

a kifejezetten ipari szerszámként vagy állatok altatásához használt légfegyverek és petárda-fegyverek.

| 13. | Lőfegyverek használatának elsajátítására szolgáló szimulátorok és kifejezetten ezekhez tervezett vagy átalakított alkatrészek és tartozékok. |
| --- | --- |

13.

Lőfegyverek használatának elsajátítására szolgáló szimulátorok és kifejezetten ezekhez tervezett vagy átalakított alkatrészek és tartozékok.

| 14. | Nem kifejezetten katonai célra kifejlesztett bombák és gránátok, illetve azok különleges kialakítású alkatrészei. |
| --- | --- |

14.

Nem kifejezetten katonai célra kifejlesztett bombák és gránátok, illetve azok különleges kialakítású alkatrészei.

| 15. | Golyóálló mellények és különleges kialakítású tartozékaik, kivéve a kifejezetten katonai követelmények és szabványok alapján kifejlesztett mellényeket. |
| --- | --- |

15.

Golyóálló mellények és különleges kialakítású tartozékaik, kivéve a kifejezetten katonai követelmények és szabványok alapján kifejlesztett mellényeket.

| 16. | Ballisztikai védelemmel gyártott vagy ellátott négykerék-meghajtású terepjáró haszonjárművek, és ilyen járművekre szánt idompáncélzat. |
| --- | --- |

16.

Ballisztikai védelemmel gyártott vagy ellátott négykerék-meghajtású terepjáró haszonjárművek, és ilyen járművekre szánt idompáncélzat.

| 17. | Vízágyúk és azok különleges kialakítású vagy átalakított alkatrészei. |
| --- | --- |

17.

Vízágyúk és azok különleges kialakítású vagy átalakított alkatrészei.

| 18. | Vízágyúval felszerelt járművek. |
| --- | --- |

18.

Vízágyúval felszerelt járművek.

| 19. | Elektromos vagy elektromossá átalakított, útakadályok eltávolítására alkalmas különleges kialakítású járművek és e célból tervezett vagy átalakított különleges kialakítású alkatrészek. |
| --- | --- |

19.

Elektromos vagy elektromossá átalakított, útakadályok eltávolítására alkalmas különleges kialakítású járművek és e célból tervezett vagy átalakított különleges kialakítású alkatrészek.

| 20. | A gyártó vagy szállító szerint tömegoszlatásra alkalmas akusztikai eszközök és azok különleges kialakítású alkatrészei. |
| --- | --- |

20.

A gyártó vagy szállító szerint tömegoszlatásra alkalmas akusztikai eszközök és azok különleges kialakítású alkatrészei.

| 21. | Kifejezetten emberek fogva tartására kifejlesztett lábsínek, rabláncok, béklyók és elektromos sokkolók; kivéve:






  — | azon kézi bilincseket, amelyek legnagyobb mérete zárt állapotban a lánccal együtt nem haladja meg a 240 mm-t. |
| --- | --- | --- |

21.

Kifejezetten emberek fogva tartására kifejlesztett lábsínek, rabláncok, béklyók és elektromos sokkolók; kivéve:

—

azon kézi bilincseket, amelyek legnagyobb mérete zárt állapotban a lánccal együtt nem haladja meg a 240 mm-t.

| 22. | Cselekvőképességet korlátozó anyag (könnygáz vagy bors-spray) szórásával működtethető, tömegoszlatási vagy önvédelmi célokra tervezett vagy átalakított hordozható készülékek, és azok különleges kialakítású alkatrészei. |
| --- | --- |

22.

Cselekvőképességet korlátozó anyag (könnygáz vagy bors-spray) szórásával működtethető, tömegoszlatási vagy önvédelmi célokra tervezett vagy átalakított hordozható készülékek, és azok különleges kialakítású alkatrészei.

| 23. | Elektromos sokkhatás kiváltásával működő (többek között elektromos sokkoló botok, elektromos sokkoló pajzsok, kábító fegyverek és elektromos sokkoló lőfegyverek (tasers)), tömegoszlatási vagy önvédelmi célokra tervezett vagy átalakított hordozható készülékek és eszközök illetve ezek kifejezetten ilyen célokra kifejlesztett vagy átalakított alkatrészei. |
| --- | --- |

23.

Elektromos sokkhatás kiváltásával működő (többek között elektromos sokkoló botok, elektromos sokkoló pajzsok, kábító fegyverek és elektromos sokkoló lőfegyverek (tasers)), tömegoszlatási vagy önvédelmi célokra tervezett vagy átalakított hordozható készülékek és eszközök illetve ezek kifejezetten ilyen célokra kifejlesztett vagy átalakított alkatrészei.

| 24. | Elrejtett robbanóanyagok felderítésére képes elektronikus felszerelés és azok különleges kialakítású alkatrészei; kivéve:






  — | TV vagy röntgenkészülékek. |
| --- | --- | --- |

24.

Elrejtett robbanóanyagok felderítésére képes elektronikus felszerelés és azok különleges kialakítású alkatrészei; kivéve:

—

TV vagy röntgenkészülékek.

| 25. | Rögtönzött készülékeknél a rádióval működtetett távirányítás által okozott detonáció megakadályozására kifejlesztetett elektronikus zavaró eszközök és ezek különleges kialakítású alkatrészei. |
| --- | --- |

25.

Rögtönzött készülékeknél a rádióval működtetett távirányítás által okozott detonáció megakadályozására kifejlesztetett elektronikus zavaró eszközök és ezek különleges kialakítású alkatrészei.

| 26. | Elektronikus vagy nem elektronikus eszközökkel robbanások kiváltására kifejlesztett berendezések és készülékek, ideértve a gyújtószerkezeteket, a detonátorokat, az indítókat, a detonációs zsinórokat, és ezek különleges kialakítású tartozékai; kivéve:






  — | nem robbanások előidézésére szolgáló egyéb berendezések és készülékek robbanás útján történő működésbe hozásához és működtetéséhez szükséges, kifejezetten kereskedelmi célra kifejlesztett eszközök (pl. gépjárművek légzsákjainak töltőberendezései, tűzoltó készülékek túlfeszültség-levezető eszközei). |
| --- | --- | --- |

26.

Elektronikus vagy nem elektronikus eszközökkel robbanások kiváltására kifejlesztett berendezések és készülékek, ideértve a gyújtószerkezeteket, a detonátorokat, az indítókat, a detonációs zsinórokat, és ezek különleges kialakítású tartozékai; kivéve:

—

nem robbanások előidézésére szolgáló egyéb berendezések és készülékek robbanás útján történő működésbe hozásához és működtetéséhez szükséges, kifejezetten kereskedelmi célra kifejlesztett eszközök (pl. gépjárművek légzsákjainak töltőberendezései, tűzoltó készülékek túlfeszültség-levezető eszközei).

| 27. | Robbanóeszközök és lőszerek elhelyezésére szolgáló berendezések és eszközök; kivéve:






  — | bombatár-takarók; |
| --- | --- | --- |

27.

Robbanóeszközök és lőszerek elhelyezésére szolgáló berendezések és eszközök; kivéve:

—

bombatár-takarók;

| — | olyan tárgyak őrzésére szolgáló tárolók, amelyek ismerten vagy gyaníthatóan rögtönzött robbanószerkezetek. |
| --- | --- |

—

olyan tárgyak őrzésére szolgáló tárolók, amelyek ismerten vagy gyaníthatóan rögtönzött robbanószerkezetek.

| 28. | Éjjellátó eszközök és termográfiai berendezések, valamint ezek képerősítő csövei vagy szilárdtest-érzékelői. |
| --- | --- |

28.

Éjjellátó eszközök és termográfiai berendezések, valamint ezek képerősítő csövei vagy szilárdtest-érzékelői.

| 29. | Betörésre alkalmas robbanótöltetek. |
| --- | --- |

29.

Betörésre alkalmas robbanótöltetek.

| 30. | Robbanóanyagok és kapcsolódó vegyi anyagok, mint:






  — | amatol, |
| --- | --- | --- |

30.

Robbanóanyagok és kapcsolódó vegyi anyagok, mint:

—

amatol,

| — | nitrocellulóz (több mint 12,5 % nitrogéntartalommal), |
| --- | --- |

—

nitrocellulóz (több mint 12,5 % nitrogéntartalommal),

| — | nitroglikol, |
| --- | --- |

—

nitroglikol,

| — | pentaeritritol-tetranitrát (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaeritritol-tetranitrát (PETN),

| — | pikril-klorid |
| --- | --- |

—

pikril-klorid

| — | trinitrofenil-metilnitramin (tetril), |
| --- | --- |

—

trinitrofenil-metilnitramin (tetril),

| — | 2,4,6-trinitrotoluol (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluol (TNT).

| 31. | Kifejezetten a felsorolt cikkekre tervezett szoftverek és a hozzájuk szükséges technológia. |
| --- | --- |

31.

Kifejezetten a felsorolt cikkekre tervezett szoftverek és a hozzájuk szükséges technológia.

---

II. MELLÉKLET

A közös álláspont 3. cikkében említett személyek jegyzéke

| 1. | Vezetéknév, utónév: Almatov, Zakirjan
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: belügyminiszter
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): Taskent, Üzbegisztán
  Születési idő: 1949. október 10.Születési hely (város, ország): Taskent, Üzbegisztán
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): DA 0002600 sz. útlevél (diplomata útlevél)
  Állampolgárság: üzbég
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs |
| --- | --- |

1.

Vezetéknév, utónév: Almatov, Zakirjan

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: belügyminiszter

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): Taskent, Üzbegisztán

Születési idő:

Születési hely (város, ország): Taskent, Üzbegisztán

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): DA 0002600 sz. útlevél (diplomata útlevél)

Állampolgárság: üzbég

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs

| 2. | Vezetéknév, utónév: Mullajonov, Tokhir Okhunovich
  Felvett név: a vezetéknév alternatív helyesírása: Mullajanov
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: első belügyminiszter-helyettes
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): Taskent, Üzbegisztán
  Születési idő: 1950. október 10.Születési hely (város, ország): Ferghana, Üzbegisztàn
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): DA 0003586 sz. útlevél (diplomata útlevél), érvényes 2009.11.5-ig
  Állampolgárság: üzbég
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs |
| --- | --- |

2.

Vezetéknév, utónév: Mullajonov, Tokhir Okhunovich

Felvett név: a vezetéknév alternatív helyesírása: Mullajanov

Neme: férfi

Titulus, funkció: első belügyminiszter-helyettes

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): Taskent, Üzbegisztán

Születési idő:

Születési hely (város, ország): Ferghana, Üzbegisztàn

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): DA 0003586 sz. útlevél (diplomata útlevél), érvényes 2009.11.5-ig

Állampolgárság: üzbég

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs

| 3. | Vezetéknév, utónév: Gulamov, Kadir Gafurovich
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: védelmi miniszter
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): Taskent, Üzbegisztán
  Születési idő: 1945. február 17.Születési hely (város, ország): Taskent, Üzbegisztán
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): DA 0002284 sz. útlevél (diplomata útlevél), érvényes 2005.10.24-ig
  Állampolgárság: üzbég
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs |
| --- | --- |

3.

Vezetéknév, utónév: Gulamov, Kadir Gafurovich

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: védelmi miniszter

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): Taskent, Üzbegisztán

Születési idő:

Születési hely (város, ország): Taskent, Üzbegisztán

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): DA 0002284 sz. útlevél (diplomata útlevél), érvényes 2005.10.24-ig

Állampolgárság: üzbég

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs

| 4. | Vezetéknév, utónév: Ruslan Mirzaev
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: a Nemzetbiztonsági Tanács állami tanácsadója
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):
  Születési idő:
  Születési hely (város, ország):
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):
  Állampolgárság:
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): |
| --- | --- |

4.

Vezetéknév, utónév: Ruslan Mirzaev

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: a Nemzetbiztonsági Tanács állami tanácsadója

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):

Születési idő:

Születési hely (város, ország):

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):

Állampolgárság:

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám):

| 5. | Vezetéknév, utónév: Saidullo Begaliyevich Begaliyev
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: Andizsàn Kormànyzòja
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):
  Születési idő:
  Születési hely (város, ország):
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):
  Állampolgárság:
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): |
| --- | --- |

5.

Vezetéknév, utónév: Saidullo Begaliyevich Begaliyev

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: Andizsàn Kormànyzòja

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):

Születési idő:

Születési hely (város, ország):

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):

Állampolgárság:

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám):

| 6. | Vezetéknév, utónév: Kossimali Akhmedov
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: vezérőrnagy
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):
  Születési idő:
  Születési hely (város, ország):
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):
  Állampolgárság:
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): |
| --- | --- |

6.

Vezetéknév, utónév: Kossimali Akhmedov

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: vezérőrnagy

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):

Születési idő:

Születési hely (város, ország):

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):

Állampolgárság:

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám):

| 7. | Vezetéknév, utónév: Ergashev, Ismail Ergashevitch
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: vezérőrnagy (nyugalmazott)
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): ismeretlen
  Születési idő: 1945. augusztus 5.Születési hely (város, ország): Vali Aitachaga, Üzbegisztàn
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): nincs adat
  Állampolgárság: üzbég
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs |
| --- | --- |

7.

Vezetéknév, utónév: Ergashev, Ismail Ergashevitch

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: vezérőrnagy (nyugalmazott)

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): ismeretlen

Születési idő:

Születési hely (város, ország): Vali Aitachaga, Üzbegisztàn

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): nincs adat

Állampolgárság: üzbég

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs

| 8. | Vezetéknév, utónév: Pavel Islamovich Ergashev
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: ezredes
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):
  Születési idő:
  Születési hely (város, ország):
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):
  Állampolgárság:
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): |
| --- | --- |

8.

Vezetéknév, utónév: Pavel Islamovich Ergashev

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: ezredes

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):

Születési idő:

Születési hely (város, ország):

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):

Állampolgárság:

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám):

| 9. | Vezetéknév, utónév: Vladimir Adolfovich Mamo
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: vezérőrnagy
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):
  Születési idő:
  Születési hely (város, ország):
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):
  Állampolgárság:
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): |
| --- | --- |

9.

Vezetéknév, utónév: Vladimir Adolfovich Mamo

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: vezérőrnagy

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):

Születési idő:

Születési hely (város, ország):

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):

Állampolgárság:

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám):

| 10. | Vezetéknév, utónév: Gregori Pak
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: ezredes
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):
  Születési idő:
  Születési hely (város, ország):
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):
  Állampolgárság:
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): |
| --- | --- |

10.

Vezetéknév, utónév: Gregori Pak

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: ezredes

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):

Születési idő:

Születési hely (város, ország):

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):

Állampolgárság:

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám):

| 11. | Vezetéknév, utónév: Valeri Tadzhiev
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: ezredes
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):
  Születési idő:
  Születési hely (város, ország):
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):
  Állampolgárság:
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): |
| --- | --- |

11.

Vezetéknév, utónév: Valeri Tadzhiev

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: ezredes

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország):

Születési idő:

Születési hely (város, ország):

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is):

Állampolgárság:

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám):

| 12. | Vezetéknév, utónév: Inoyatov, Rustam Raulovich
  Felvett név:
  Neme: férfi
  Titulus, funkció: az SNB (Nemzetbiztonsági Szolgálat) vezetője
  Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): Taskent, Üzbegisztán
  Születési idő: 1944. június 22.Születési hely (város, ország): Sherabad, Uzbekistan
  Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): DA 0003171 sz. útlevél (diplomata útlevél); továbbá a 0001892 sz. diplomata útlevél (2004.9.15-ig volt érvényes)
  Állampolgárság: üzbég
  Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs |
| --- | --- |

12.

Vezetéknév, utónév: Inoyatov, Rustam Raulovich

Felvett név:

Neme: férfi

Titulus, funkció: az SNB (Nemzetbiztonsági Szolgálat) vezetője

Cím (Szám, utca, irányítószám, város, ország): Taskent, Üzbegisztán

Születési idő:

Születési hely (város, ország): Sherabad, Uzbekistan

Útlevél vagy szem. ig. sz. (beleértve a kibocsátó országot, valamint a kibocsátás időpontját és helyét is): DA 0003171 sz. útlevél (diplomata útlevél); továbbá a 0001892 sz. diplomata útlevél (2004.9.15-ig volt érvényes)

Állampolgárság: üzbég

Egyéb információ (pl. apja és anyja neve, adóazonosító szám, telefon- vagy fax-szám): nincs

---

| 16.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 299/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 299/80

---

A TANÁCS 2005/793/KKBP KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

(2005. november 14.)

egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2002. május 21-én elfogadta az egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról szóló 2002/400/KKBP közös álláspontot (1), amely e személyek számára 12 hónapig érvényes, a tagországokba való belépésre és azok területén való tartózkodásra jogosító engedélyt biztosít. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2002. május 21-én elfogadta az egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról szóló 2002/400/KKBP közös álláspontot (1), amely e személyek számára 12 hónapig érvényes, a tagországokba való belépésre és azok területén való tartózkodásra jogosító engedélyt biztosít.

| (2) | A 2003/366/KKBP (2), a 2004/493/KKBP (3) és a 2004/748/KKBP (4) közös állásponttal a Tanács úgy határozott, hogy ezeknek az engedélyeknek az érvényességét 12 hónappal, valamint ezt követően 6 illetőleg 12 hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2003/366/KKBP (2), a 2004/493/KKBP (3) és a 2004/748/KKBP (4) közös állásponttal a Tanács úgy határozott, hogy ezeknek az engedélyeknek az érvényességét 12 hónappal, valamint ezt követően 6 illetőleg 12 hónappal meg kell hosszabbítani.

| (3) | Ezeknek az engedélyeknek az érvényességét további 12 hónappal meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(3)

Ezeknek az engedélyeknek az érvényességét további 12 hónappal meg kell hosszabbítani,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT:

1. cikk

A 2002/400/KKBP közös álláspont 2. cikkében említett tagállamok további 12 hónappal meghosszabbítják a belépésre és a tartózkodásra jogosító, az előbbi közös álláspont 3. cikkének megfelelően biztosított nemzeti engedélyek érvényességét.

2. cikk

A Tanács e közös álláspont elfogadásától számított 6 hónapon belül értékeli a 2002/400/KKBP közös álláspont alkalmazását.

3. cikk

Ez a közös álláspont az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a közös álláspontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

a Tanács részéről

az elnökasszony

T. JOWELL

---

(1)  HL L 138., 2002.5.28., 33. o.

1

(2)  HL L 124., 2003.5.20., 51. o.

2

(3)  HL L 181., 2004.5.18., 24. o.

3

(4)  HL L 329., 2004.11.4., 20. o.

4

---