# Eiropas Savienības C 341/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 341 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 24. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 341

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 24. augusts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 561. plenārsesija – JDE62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021. |
| 2021/C 341/01 | Rezolūcija par tematu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā, balstoties uz ad hoc grupas EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā veikumu | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 561. plenārsesija – JDE62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021. |
| 2021/C 341/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz aprites publisko iepirkumu (pašiniciatīvas atzinums) | 16 |
| 2021/C 341/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļajam kursam bez sociālā kursa – nē! (pašiniciatīvas atzinums) | 23 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 561. plenārsesija – JDE62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

Interactio

2021/C 341/01

Rezolūcija par tematu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā, balstoties uz ad hoc grupas EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā veikumu

ad hoc

1

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 561. plenārsesija – JDE62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

Interactio

2021/C 341/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz aprites publisko iepirkumu (pašiniciatīvas atzinums)

16

2021/C 341/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļajam kursam bez sociālā kursa – nē! (pašiniciatīvas atzinums)

23

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 561. plenārsesija – JDE62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021. |
| 2021/C 341/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā Apvārsnis Eiropa(COM(2021) 87 final – 2021/48(NLE)) | 29 |
| 2021/C 341/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Savienības dalību Eiropas metroloģijas partnerībā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis(COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD) | 34 |
| 2021/C 341/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulas (ES) 2016/1628 pārejas noteikumos par noteiktu tehniku, kas aprīkota ar motoriem, kuru jauda ir 56–130 kW robežās vai lielāka par 300 kW, nolūkā mazināt Covid-19 izraisītās krīzes ietekmi(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)) | 39 |
| 2021/C 341/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību(COM(2021) 32 final) | 41 |
| 2021/C 341/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stratēģija, lai stiprinātu Pamattiesību hartas piemērošanu ES(COM(2020) 711 final) | 50 |
| 2021/C 341/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas Demokrātijas rīcības plāns(COM(2020) 790 final) | 56 |
| 2021/C 341/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecības un inovāciju jomā(COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD)) | 66 |
| 2021/C 341/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematiem Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES Drošības savienības stratēģiju(COM(2020) 605 final), Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES terorisma apkarošanas programma: paredzēt, novērst, aizsargāt, reaģēt(COM(2020) 795 final) | 71 |
| 2021/C 341/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Eiropas Vēža uzveikšanas plāns(COM(2021) 44 final) | 76 |
| 2021/C 341/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu(COM(2021) 93 final – 2021-50 (COD)) | 84 |
| 2021/C 341/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas dienestu darba dokuments – Baltās grāmatas Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu novērtējums(SWD(2020) 410 final) | 100 |
| 2021/C 341/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD)) | 106 |
| 2021/C 341/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, groza Regulu (ES) 2017/625(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)) | 107 |
| 2021/C 341/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD)) | 108 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 561. plenārsesija – JDE62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

Interactio

2021/C 341/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā Apvārsnis Eiropa(COM(2021) 87 final – 2021/48(NLE))

(COM(2021) 87 final – 2021/48(NLE))

29

2021/C 341/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Savienības dalību Eiropas metroloģijas partnerībā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis(COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD)

(COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD)

34

2021/C 341/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulas (ES) 2016/1628 pārejas noteikumos par noteiktu tehniku, kas aprīkota ar motoriem, kuru jauda ir 56–130 kW robežās vai lielāka par 300 kW, nolūkā mazināt Covid-19 izraisītās krīzes ietekmi(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD))

(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD))

39

2021/C 341/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību(COM(2021) 32 final)

(COM(2021) 32 final)

41

2021/C 341/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stratēģija, lai stiprinātu Pamattiesību hartas piemērošanu ES(COM(2020) 711 final)

(COM(2020) 711 final)

50

2021/C 341/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas Demokrātijas rīcības plāns(COM(2020) 790 final)

(COM(2020) 790 final)

56

2021/C 341/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecības un inovāciju jomā(COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD))

(COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD))

66

2021/C 341/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematiem Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES Drošības savienības stratēģiju(COM(2020) 605 final), Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES terorisma apkarošanas programma: paredzēt, novērst, aizsargāt, reaģēt(COM(2020) 795 final)

(COM(2020) 605 final)

(COM(2020) 795 final)

71

2021/C 341/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Eiropas Vēža uzveikšanas plāns(COM(2021) 44 final)

(COM(2021) 44 final)

76

2021/C 341/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu(COM(2021) 93 final – 2021-50 (COD))

(COM(2021) 93 final – 2021-50 (COD))

84

2021/C 341/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas dienestu darba dokuments – Baltās grāmatas Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu novērtējums(SWD(2020) 410 final)

(SWD(2020) 410 final)

100

2021/C 341/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

106

2021/C 341/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, groza Regulu (ES) 2017/625(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

107

2021/C 341/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

108

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 561. plenārsesija – JDE62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/1

---

Rezolūcija par tematu “Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā, balstoties uz ad hoc grupas “EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā” veikumu”

(2021/C 341/01)

| Ziņotāji: | Mariya MINCHEVA




  Stefano PALMIERI




  Jan DIRX |
| --- | --- |

Ziņotāji:

Mariya MINCHEVA

Stefano PALMIERI

Jan DIRX

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja plenārajā sesijā, kas notika 2021. gada 9. un 10. jūnijā (9. jūnija sēdē), ar 175 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo rezolūciju.

1.   Ievads

| 1.1. | EESK konstatē, ka Eiropas Komisijas 2021. gada darba programma liecina, ka Komisijas izvēlētie seši pamatmērķi (Eiropas zaļais kurss, digitālajam laikmetam gatava Eiropa, ekonomika cilvēku labā, spēcīgāka Eiropa pasaulē, mūsu eiropeiskā dzīvesziņa un jauns impulss Eiropas demokrātijai) nodrošina vērienīgu satvaru darba programmu izstrādei. Tāpēc EESK, orientējoties uz šiem sešiem pamatmērķiem, ir atkal sagatavojusi šo rezolūciju ar tās sagatavotajiem apsvērumiem par Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteja uzskata, ka ilgstošās Covid-19 pandēmijas dēļ ES ekonomikas politikas galvenajai prioritātei nākamajos dažos gados jābūt Eiropas ekonomikas pareizas virzības īstenošanai, lai panāktu ilgtspējīgu pārkārtošanos, izaugsmi un nodarbinātību un nodrošinātu labklājību Eiropas iedzīvotājiem un Eiropas organizācijām un uzņēmumiem. Tāpēc nepieciešamība pēc pandēmijas nodrošināt atveseļošanu un atjaunošanu atkal visaptveroši jāatspoguļo Komisijas 2022. gada darba programmā, kurā arī konkrēti jāmin atbilstošie pasākumi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pašreizējā situācija Eiropā pandēmijas apstākļos palielina nabadzību un nevienlīdzību, un resursi būtu jānovirza tur, kur tie ir visvairāk vajadzīgi, lai nodrošinātu iespējas, radītu kvalitatīvas darbvietas, mazinātu nabadzību un atstumtību, veicinātu uzņēmējdarbību un kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju un nodrošinātu kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību. Kā ES iestādes, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un dalībvalstis 2021. gada maijā paziņoja sociālajā samitā Portu, būtu jāizmanto gan ieguldījumi, gan reformas, lai izkļūtu no ekonomiskās un sociālās krīzes un vienlaikus stiprinātu Eiropas noturību pret turpmākiem satricinājumiem, balstoties uz iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un sociālo taisnīgumu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tieši pašlaik Komiteja vēlas uzsvērt, ka Eiropas Savienība un tādējādi arī visa ES rīcībpolitika balstās un tām būtu jābalstās uz ES mērķiem un vērtībām, kas nostiprināti Lisabonas līgumā un ES Pamattiesību hartā. Šeit runa ir par šādām vērtībām: cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesības. EESK uzskata, ka darba programmā būtu jākoncentrējas uz ekonomikas un sabiedrības pārstrukturēšanu un uzlabošanu, balstoties uz šādām vērtībām: pilnībā atraisīt vienotā tirgus potenciālu, sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), izveidot aprites ekonomiku un, vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti Eiropas Savienībā, kā arī nodrošināt labu pārvaldību un demokrātisko pārskatatbildību. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komiteja ir pārliecināta, ka centieni tikt galā ar lielajiem izaicinājumiem, ar ko saskaramies, kā arī ekonomikā, mūsu attieksmē pret dabu un vidi un mūsu dzīvē īstenotā vērienīgā pārkārtošanās, kas ir vajadzīga, lai pasaulē panāktu patiesu ilgtspējību, būs sekmīga tikai tad, ja tiks aktīvi iesaistīti gan iedzīvotāji, gan viņu organizācijas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Rezolūcijā par organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos EESK ar nožēlu konstatē, ka valstu pārvaldes iestādes ir tikai nedaudz iesaistījušas organizētu pilsonisko sabiedrību minēto plānu izstrādē. Par to, cik nozīmīga un lietderīga ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju aktīva iesaiste politikā un tās īstenošanā, liecina arī EESK publicētais pētījums “The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe”, ar ko Komiteja nāca klajā šajā pavasarī (1), kā arī EESK balva pilsoniskajai sabiedrībai (2) par sociālās jomas dalībnieku veikumu pandēmijas laikā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tādēļ Komiteja atkārtoti aicina Komisiju novērst šos trūkumus nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanas un novērtēšanas posmos, izveidojot formālākas procedūras, kas paver iespēju patiesai viedokļu apmaiņai. Tāpēc Komiteja pauž cerību, ka Komisija nākamā gada darba programmā atzīs uzņēmumu, darba ņēmēju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju būtisko nozīmi nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā, pārskatīšanā un uzraudzībā. EESK balstās uz pieņēmumu, ka 20 Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi, kas ir ES sociālās politikas pamats, būs atveseļošanas stratēģijas centrā, lai nodrošinātu, ka digitālā un zaļā pārkārtošanās ir taisnīga un godīga. Komisijas darbībās ir jāatspoguļo arī tas, ka sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir svarīga loma kā Eiropas nākotnes līdzveidotājiem konferencē par Eiropas nākotni. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | vienotais tirgus joprojām ir konkurētspējīgas ES ekonomikas virzītājspēks un tāpēc būtisks veicinātājs gan atsevišķu dalībvalstu, gan visas ES ekonomikas atveseļošanai un atjaunošanai. EESK norāda, ka ir jānovērš visi šķēršļi un jānodrošina nepārtraukta preču, pakalpojumu, kapitāla, datu un cilvēku plūsma pāri robežām. Ir ļoti svarīgi pēc iespējas drīzāk atjaunot pārvietošanās brīvību vienotajā tirgū līdz līmenim, kāds bija pirms Covid-19 krīzes, padziļināt vienoto tirgu visās jomās un uzmanību pievērst piegādes un vērtības ķēžu stabilitātes stiprināšanas iespējām, īstenojot uz uzņēmumiem vērstu dažādošanu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atzinīgi vērtē Atveseļošanas un noturības mehānisma izveidi. Taču tā praktiskā īstenošana ir saistīta ar zināmiem riskiem. Jau kavējas Pašu resursu lēmuma (3) ratifikācijas procedūra, kas Eiropas Savienībai nodrošinās iespēju aizņemties nepieciešamo finansējumu kapitāla tirgos. EESK pauž bažas par to, ka trūkst atbilstīgas informācijas par praktisko kārtību, kā tiks emitētas vajadzīgās obligācijas, kas nodrošinās mehānisma finansējumu (4). Cieši būtu jāuzrauga arī Eiropas Komisijas ieteikto pamatjomu un nacionālo atveseļošanas un noturības plānu tematiskā satura atbilstība. Pastāv iespēja, ka ne visas dalībvalstis atgūsies vienādā tempā. Komisijai jānodrošina iesniegto plānu ātra apstiprināšana, ņemot vērā, ka jebkāda kavēšanās varētu palielināt plaisu starp dalībvalstīm un katras valsts ekonomikas segmentos. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atbalsta Komisijas paziņojumu par fiskālās politikas risinājumiem reaģēšanai uz koronavīrusa pandēmiju (5). Minētajā paziņojumā Eiropas Komisija norāda uz ieceri lemt par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivizāciju pēc tam, kad tiks veikts vispārējs ekonomikas stāvokļa novērtējums, pamatojoties uz kvantitatīviem kritērijiem, proti, ekonomiskās aktivitātes līmeni Eiropas Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. g.). EESK piekrīt viedoklim, ka jāturpina piemērot vispārējo izņēmuma klauzulu 2022. gadā un ka būtu jāizvairās no fiskālā atbalsta priekšlaicīgas pārtraukšanas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Lai palielinātu ES atveseļošanas plāna ilgtermiņa ieguvumus, EESK aicina pēc iespējas drīzāk atsākt ES ekonomikas pārvaldības satvara pārskatīšanas procesu. Tā vietā, lai “atgrieztos pie ierastā”, Komiteja aicina pievērsties pārskatītam un līdzsvarotam, kā arī uz labklājību vērstam ekonomikas pārvaldības satvaram, kas paredz piešķirt vienādu nozīmi virknei būtisku politikas mērķu, tostarp ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei, pilnīgai nodarbinātībai un pienācīgas kvalitātes darbam, ES produktivitātes atjaunošanai, kā arī konkurētspējīgai sociālai tirgus ekonomikai un stabilām publiskajām finansēm. Nebūtu pieļaujams, ka šāds satvars rada asimetrisku ietekmi dalībvalstīs, un tam būtu jāveicina produktīvi ieguldījumi, ievērojot, piemēram, līdzsvarota budžeta normu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komisijai būtu arī jāapsver iespēja līdz 2022. gadam pagarināt pagaidu regulējuma valsts atbalsta pasākumiem spēkā esību. Tad dalībvalstis varēs turpināt pilnībā izmantot valsts atbalsta noteikumos paredzēto elastību, lai atbalstītu ekonomiku saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, un vienlaikus ievērot konkurences noteikumus, lai nepieļautu vienotā tirgus izkropļojumus. Taču EESK uzskata, ka šim režīmam ir ārkārtas un pagaidu raksturs un ka pēc tā piemērošanas ir jāveic fiskālā konsolidācija, lai uzlabotu publisko finanšu stāvokli dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK norāda, ka pilnvaru termiņā līdz 2024. gadam ieguldījumi nav Komisijas politikas mērķis. Lai nodrošinātu līdzšinējo ES centienu finanšu jomā optimālu izmantošanu un izkļūtu no šīs unikālās krīzes, mums steidzami vajadzīga skaidra Eiropas ekonomikas programma un efektīvāka labāka regulējuma politika, kā arī ir jāpaātrina vakcinācija un jāsamazina ierobežojumi pie ES iekšējām robežām. EESK iesaka Komisijai savā darba programmā 2022. gadam iekļaut uz ieguldījumiem balstītas iniciatīvas, tostarp paredzēt centienus mobilizēt privātus ieguldījumus, kas veicina ilgtspējīgu turpmāko ES ekonomikas attīstību (6). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu pārskatīt sociālo rezultātu pārskatu, lai plašāk aptvertu pīlāru kā galveno uzraudzības instrumentu, ko izmanto Eiropas pusgadā. Šajā saistībā Komiteja iesaka pievienot jaunus, uzlabotus, izmērāmus un papildinošus sociālos, ekonomiskos un vidiskos rādītājus. Tie palīdzēs visaptveroši sekot līdzi virzībai uz pīlāra principiem un uzraudzīt politikas pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai jābūt noklusējuma iespējai. Covid-19 krīzes radītās problēmas ir izgaismojušas mūsu sociālās sistēmas trūkumus, palielinājušas nevienlīdzību un nabadzību un novedušas mūsu veselības aprūpes un sociālās sistēmas līdz sabrukuma robežai. Lai varētu radīt labāku nākotni Eiropai, EESK iesaka palīdzēt pārvarēt pašreizējo krīzi un koriģēt sistēmiskas problēmas, kas ir pastiprinājušas pandēmijas ietekmi, un rīkoties izlēmīgi, lai mazinātu nabadzību un veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību. Digitālā un zaļā pārkārtošanās paver iespēju – ar nosacījumu, ka tā tiks pienācīgi izmantota, – radīt jaunas un labākas darbvietas, ja vien tiks iesaistīti sociālie partneri, nodrošinātas un stiprinātas darba koplīguma slēgšanas sarunas un ņemts vērā procesā iesaistīto darba ņēmēju viedoklis (informācija, apspriešanās un līdzdalība). |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK uzskata, ka ir arī piemērots brīdis izmantot saistībā ar pandēmiju gūto pieredzi un paredzēt politikas pasākumu īstenošanu, lai sagatavotos šādiem satricinājumiem nākotnē un izmantotu jaunās iespējas atbalstīt rūpniecības atjaunošanu. Krīze ir skaidri parādījusi Eiropas rūpniecības nozaru, tostarp spēcīga ražošanas sektora lielo nozīmi ES ekonomisko pamatu stiprināšanā un pārmērīgās un kritiskās atkarības no ārējiem piegādātājiem mazināšanā. Tāpēc efektīvai rūpniecības stratēģijai jāpaliek ES atveseļošanas programmas centrā. Pienācīga vērība jāpievērš arī ES stratēģisko aktīvu un ieguldījumu aizsardzībai (pret dažām trešām valstīm), jo pēc Covid-19 krīzes gaidāmas būtiskas īpašumtiesību struktūras izmaiņas. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Eiropas zaļais kurss

| 2.1. | Neraugoties uz nestabilitāti saistībā ar Covid-19 radītām globālajām problēmām, turpināsies un ir jāturpina pūliņi virzīties uz ilgtspējīgāku un sociāli iekļaujošāku ekonomikas modeli, sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus un it īpaši pāriet no pašreizējā izaugsmes modeļa uz videi draudzīgu modeli. Pāreja uz Eiropas zaļo kursu paver īpašu iespēju attīstīt uzņēmumus, kas balstās uz sociālās ekonomikas modeli. Inovatīviem un uz uzņēmējdarbību vērstiem uzņēmumiem ir būtiska nozīme, lai rastu veiksmīgus un pārdomātus risinājumus pašreizējām klimata pārmaiņu problēmām. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Būtiski elementi ir arī nodarbinātības un prasmju veicināšana, kā arī netraucēta pārkārtošanās un dinamisks sociālais dialogs, taču sociālais kurss kā jaunā zaļā kursa būtiska daļa noteikti nav saistīts tikai ar darbu. Tas ir saistīts ar ienākumiem, sociālo nodrošinājumu un fiskālo atbalstu visiem, kam tas vajadzīgs, tostarp tiem, kuriem vispār nav piekļuves darbam. Tāpēc ir jāveicina visu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaiste, un tas ir kopīgi risināms jautājums (piemēram, ir jāapsver neaizsargātāko grupu iekļaušana). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ES klimata aizsardzības jomā varēs kļūt par paraugu visai pasaulei tikai tad, ja spēsim īstenot zaļo pārkārtošanos, vienlaikus saglabājot vērtības radīšanas ķēžu konkurētspēju, darbvietas un uzņēmumus. Ir jāsniedz atbalsts uzņēmumiem to pārkārtošanās procesā – ne tikai piedāvājot finanšu instrumentus, bet arī veicinot jaunus un ilgtspējīgus uzņēmējdarbības modeļus, jo citādi tie zaudēs savu konkurētspēju. Ir jāpanāk līdzsvars starp uzņēmējdarbības brīvību un stingrākiem noteikumiem, lai stimulētu inovāciju, iespējami ierobežotu administratīvā sloga palielināšanos un nepieļautu iespējamus tirgus kropļojumus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pāreja uz ilgtspējīgāku un noturīgāku ekonomiku ir būtiskāka nekā jebkad. Nepieciešamie finanšu resursi jānovirza ilgtspējīgiem ieguldījumiem, īstenojot ilgtermiņa pieeju, kas paredz ņemt vērā ekonomiskos, ekoloģiskos, sociālos un ar pārvaldību saistītos aspektus. Balstoties uz jau paveikto darbu un atjaunināto ilgtspējīga finansējuma stratēģiju, par ko Komisija informēja saistībā ar Eiropas zaļo kursu un ko paredzēts pieņemt 2021. gada pirmajā pusē, jāturpina centieni, lai saskaņoti un ar visu dalībnieku, tostarp finanšu iestāžu, uzņēmumu, iedzīvotāju un iestāžu atbalstu izveidotu un stiprinātu ES ilgtspējīga finansējuma satvaru. EESK uzsver, ka ir svarīgi finansēt arī mūsu ekonomikas ilgtspējīgu pārveidi. Pozitīva pieeja, kas piedāvā stimulus, nodrošinās iespēju visiem sektoriem un nozarēm īstenot pārveidi un palīdzēs pārkārtoties. Būtu jāņem vērā arī atšķirīgie sākuma punkti un problēmas, ar ko saskaras uzņēmumi, nozares un reģioni saistībā ar pārveidi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lai sasniegtu zaļajā kursā paredzētos mērķus attiecībā uz ražošanu un patēriņu, Komisijai 2022. gadā būtu jāturpina nozīmīgais darbs saistībā ar pārkārtošanos un aprites ekonomiku, īstenojot tās 2020. gada rīcības plānu, un it īpaši saistībā ar:






  — | ilgtspējīgu produktu izstrādi, lai atjaunotu Eiropas rūpniecību, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

ilgtspējīgu produktu izstrādi, lai atjaunotu Eiropas rūpniecību,

| — | atbalstu uzņēmumiem labvēlīgai videi, lai tie varētu pielāgot savus uzņēmējdarbības modeļus, un ieguldījumu paredzamības uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

atbalstu uzņēmumiem labvēlīgai videi, lai tie varētu pielāgot savus uzņēmējdarbības modeļus, un ieguldījumu paredzamības uzlabošanu,

| — | pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu patērētājiem un pircējiem publiskajā sektorā, it īpaši, stiprinot aprites iepirkumu, |
| --- | --- |

—

pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu patērētājiem un pircējiem publiskajā sektorā, it īpaši, stiprinot aprites iepirkumu,

| — | būtisku produktu ķēžu pielāgošanu aprites ekonomikas principiem, |
| --- | --- |

—

būtisku produktu ķēžu pielāgošanu aprites ekonomikas principiem,

| — | ES sekundāro izejvielu tirgus turpmāko attīstību, |
| --- | --- |

—

ES sekundāro izejvielu tirgus turpmāko attīstību,

| — | aprites ekonomikas turpmāko uzraudzību Eiropas pusgada procesa un uzraudzības sistēmas ietvaros, kā arī resursu izmantošanas rādītāju pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

aprites ekonomikas turpmāko uzraudzību Eiropas pusgada procesa un uzraudzības sistēmas ietvaros, kā arī resursu izmantošanas rādītāju pārskatīšanu,

| — | ES tiesību aktu atkritumu apsaimniekošanas jomā labāku izpildi dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

ES tiesību aktu atkritumu apsaimniekošanas jomā labāku izpildi dalībvalstīs.

EESK un Komisijai arī turpmāk būtu jābalstās uz savu sekmīgo sadarbību Eiropas aprites ekonomikas platformā, kas apkopo ieinteresēto personu paraugpraksi un gūto pieredzi, kā arī pētījumus un stratēģijas godīgas un taisnīgas pārkārtošanās īstenošanai.

Komisijai 2022. gadā būtu jāturpina izstrādāt Eiropas Klimata paktu, lai nodrošinātu, ka tas balstās uz vietējo klimata jomas dalībnieku reālu līdzdalību un ieinteresētību un ka tas ir mehānisms ES klimata mērķu sasniegšanai. EESK ir arī aicinājusi izveidot Eiropas Klimata pakta ieinteresēto personu platformu, kuras pamatā ir visu klimata jomas dalībnieku iekļautības, pārredzamības un patiesas līdzdalības un ieinteresētības princips. Pakta ietvaros izveidojot ES klimata finansējuma forumu, tiktu veicināti gan reālas savstarpējas mācīšanās procesi, gan piekļuve finansējumam un likvidēti šķēršļi.

| 2.6. | Turklāt šā pakta neatņemamai sastāvdaļai vajadzētu būt jaunatnes iesaistes mehānismam klimata un ilgtspējas jomā, piemēram, EESK ierosinātajiem jaunatnes klimata un ilgtspējas apaļajiem galdiem, kurus atbalstītu jaunatnes organizācijas. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisijas apņemšanās līdz 2030. gadam paaugstināt siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķrādītāju līdz 55 % daudzējādā ziņā saskan ar Komitejas iepriekšējo atzinumu. Izmantot nulles emisiju jau starpposma mērķrādītājos ir iespējams tikai tad, ja tiek garantēta sistēmas integritāte, tostarp precīzs oglekļa emisiju un piesaistījumu aprēķins. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai iedzīvotāji un sociālie partneri varētu zināt, kā var sasniegt plānotos emisiju mērķrādītājus un ko tas nozīmē viņu darbā un dzīvē. Tas ir būtiski, lai gūtu atbalstu visiem veicamajiem pasākumiem. Tāpēc būtu jāīsteno pasākumi, lai garantētu, ka riski un iespējas tiek dalīti vienlīdzīgi ar mērķi nodrošināt noteiktību un stabilitāti. Eiropas Savienībai jānodrošina, lai tās tirdzniecības politika un tirdzniecības nolīgumi atbilst ES klimata mērķiem, un tāpēc Komisijai īpaša vērība jāpievērš to iespējamajai ietekmei uz trešo valstu iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Eiropas zaļā kursa centrā ir stratēģija “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģija. Tagad ir ļoti svarīgi pārvērst šīs stratēģijas jēgpilnā un savlaicīgā rīcībā. Ir jānodrošina strukturēta un plaša pilsoniskās sabiedrības līdzdalība šo stratēģiju īstenošanā, piemēram, izveidojot Eiropas Pārtikas politikas padomi, kā vairākkārt ir aicinājusi EESK. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komisijai 2022. gadā būtu jāsāk gatavot priekšlikums ilgtspējīgu pārtikas sistēmu tiesiskajam regulējumam, ko paredzēts publicēt 2023. gadā. Tiesiskajam regulējumam būtu jānodrošina visaptveroša pieeja un jāparedz skaidri mērķi, rādītāji un stingrs uzraudzības mehānisms. EESK ir ieteikusi izstrādāt ES rezultātu pārskatu ilgtspējīgas pārtikas jomā, kurš dotu iespēju risināt pārtikas sistēmas problēmas ar daudzgadu pieeju, tādējādi veicinot politikas saskaņošanu dažādos pārvaldības līmeņos. Šāds rezultātu pārskats nodrošinātu rādītājus un tādējādi veicinātu un pārraudzītu progresu virzībā uz noteikto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Arī kopējai lauksaimniecības politikai (KLP) un kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) būtu jānodrošina ievērojams devums Eiropas zaļā kursa īstenošanā, it īpaši saistībā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju, paredzot augstākus mērķus rīcībai vides un klimata jomā, tiecoties izveidot ilgtspējīgākas un noturīgākas pārtikas sistēmas un nodrošinot pienācīgu vērību sociālajai dimensijai. Plašākā mērogā jānodrošina vienlīdzīgi konkurences nosacījumi visām lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas nozarēm, lai Eiropas Savienībā nenotiktu ilgtspējīgas ražošanas eksternalizācija un lai to, it īpaši ņemot vērā Covid-19 krīzes radītos ekonomikas un tirdzniecības traucējumus, negatīvi neietekmētu imports no valstīm ar zemākiem vides, sociālajiem, vides aizsardzības un kvalitātes standartiem. Līdzīgi arī kopējā lauksaimniecības politikā būtiska nozīme jāpiešķir sociālajai ilgtspējai, kā arī būtu jāapsver iespēja piemērot sociālos nosacījumus, lai nodrošinātu, ka Eiropas finansējums netiek piešķirts gadījumos, kad tiek pārkāptas darba tiesības un cilvēktiesības, un ka lauksaimniecībā strādājošajiem tiek piemēroti augstākie nodarbinātības un sociālās aizsardzības standarti. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komiteja atbalsta ES izvirzīto nulles piesārņojuma mērķi, lai nodrošinātu veselīgas ekosistēmas un veselīgu dzīves vidi Eiropas iedzīvotājiem. Šajā saistībā Komisija 2021. gadā pieņems rīcības plānu “Ceļā uz pilnīgi tīru gaisu, ūdeni un augsni: veselīgāka planēta veselīgākiem cilvēkiem”. EESK ar interesi iepazīsies ar ierosinātajiem instrumentiem un minētā rīcības plāna īstenošanas grafiku. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Veiksmīgas pārkārtošanās īstenošanai EESK aicina Komisiju ieviest konkrētus atbalsta pasākumus, piemēram, izveidot pirmtirgus zaļajam tēraudam, sniegt finansiālu pagaidu atbalstu mazoglekļa procesiem un investīcijām ūdeņradī, oglekļa uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas infrastruktūrā, kā arī citus pasākumus, piemēram, valsts atbalsta un konkurences noteikumu visaptverošu pārvērtēšanu. Ir jāveicina arī banku un finanšu nozares pārkārtošana, lai sniegtu lielāku atbalstu ilgtspējīgiem un inovatīviem projektiem. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas jaunā transporta stratēģija ir vērsta uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti, kā arī ir integrēta Eiropas zaļajā kursā. Taču, tā kā vienotais tirgus un sociālie jautājumi ir atzīti par nozīmīgiem veicinātājiem pārejā uz ilgtspējīgāku un viedāku mobilitāti, EESK pauž cerību, ka tie tiks stiprināti ar turpmākajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESK atbalsta visu transporta veidu ilgtspējas uzlabošanu un ilgtspējīgas multimodālo pārvadājumu sistēmas veicināšanu, pamatojoties uz sadarbību starp veidiem un uz optimizētām vidiskām īpatnībām un katra veida sociālo ilgtspēju. Tajā pašā laikā ir vajadzīga visaptveroša pieeja tam, kā to panākt. Sekmīgai ES mobilitātes stratēģijai ir jāiet roku rokā ar transporta nozares konkurētspējas stiprināšanu kopumā un ar to saistītās ES rūpnieciskās bāzes stiprināšanu. Nepieredzētā Covid-19 pandēmija izgaismoja, cik ļoti nozīmīgs ir labi funkcionējošs vienotais transporta tirgus un ilgtspējīgas piegādes ķēdes, taču EESK arī uzsver, ka Covid-19 krīzes dēļ aviācijas nozares atveseļošanas posms īstermiņā, vienlaikus nodrošinot nozares nepieciešamo devumu siltumnīcefekta emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā, ir skaidri jānošķir no starptautiskās konkurētspējas un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanas vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Komisijai būtu jāturpina attīstīt enerģētikas savienību, katru gadu ziņojot par enerģētikas savienības stāvokli un atbalstot dalībvalstis nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanā. Lielāka vērība jāpievērš tam, kā panākt, lai iedzīvotāji būtu enerģētikas pārkārtošanas centrā. Komisijas politisko prioritāšu saraksta augšgalā jābūt atbalstam energokopienām un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai patērētājiem, vietējai ieinteresētībai un reģionu attīstībai, kā arī taisnīgas pārkārtošanās stratēģiju atbilstības izvērtēšanai. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Jau 2021. gadā Komisija it īpaši pasākumu kopuma “Fit for 55” satvarā ierosinās plašu un vērienīgu likumdošanas iniciatīvu programmu attiecībā uz enerģētikas nozares dekarbonizāciju. Komisijai 2022. gadā būtu jāturpina enerģētikas sistēmas integrēšana, skaidri norādot, kā panākt energoapgādes drošību, izmantojot mazoglekļa vai bezoglekļa enerģijas avotus, kā arī nosakot publiskā sektora lomu. Ir vajadzīga uzņēmējdarbībai labvēlīga pieeja zaļās pārkārtošanās īstenošanai. Šāda pieeja nodrošinātu zaļajam kursam un tā jaunajiem mērķiem ticamu rūpniecības stratēģiju, lai to padarītu par patiesu izaugsmes virzītājspēku, nodrošinot, ka ilgtspējīga finansēšanas programma paredz finansēt arī pārejas tehnoloģijas, infrastruktūru un darbības, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt rūpniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Klimatneitralitātes panākšana Eiropai nebūs viegls uzdevums. Rūpniecības dekarbonizācija radīs slogu energoietilpīgiem uzņēmumiem (tērauda, cementa un ķīmisko vielu ražošanas nozarēm), jo pieaugs enerģijas izmaksas un vienlaikus rūpniecībā, transportā un enerģētikas nozarē notiks milzīgas strukturālas pārmaiņas, kas konkurences piesātinātajā globālajā tirgū var nozīmēt ekonomiski neizdevīgu stāvokli. Lai saglabātu konkurētspēju, enerģētikas nozarē ir vajadzīga visaptveroša pārkārtošanās, kas nodrošinās energoapgādes drošību uzņēmumiem un mājsaimniecībām, nepaaugstinot cenas, taču uzlabojot tīklu savienojamību un palielinot uzglabāšanas jaudu. Šajā procesā būtiska nozīme būs ūdeņradim. Prioritārā kārtā ir jāizstrādā attiecīgie lietojumi. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi mazināt energoatkarību. Tāpēc būtu jāveic pasākumi, lai mazinātu enerģijas importu un likvidētu subsīdijas enerģijas avotiem, kas rada kaitējumu klimatam un videi, turklāt Eiropas Savienībai būtu jāuzņemas līderība atjaunojamo energoresursu enerģijas, energoefektivitātes un elektromobilitātes jomā. Tomēr sociālajam konsensam vajadzētu būt prioritātei, it īpaši tāpēc, ka daži ES reģioni, kas joprojām ir atkarīgi no ogļu ražošanas vai citu fosilo kurināmo izmantošanas, ne tuvu nav pabeiguši pāreju uz ilgtspēju, un to iedzīvotājiem ir zemāki ienākumi un mazākas ekonomiskās iespējas salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Atbilstīgu risinājumu trūkums, kad jāreaģē uz enerģētikas pārkārtošanas negatīvo ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, it īpaši MVU, un nespēja sniegt pienācīgu atbalstu tiem, kurus tas skar vissmagāk, var izraisīt spēcīgu politisko un sociālo pretestību un palēnināt nacionālo enerģētikas un klimata plānu vispārējo īstenošanas procesu. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | EESK norāda, ka tīra ūdeņraža ekonomikas izveide Eiropā ir tikai viens no elementiem stratēģijā, kuras mērķis labāk savienot dažādas ES enerģētikas nozares. Tā kā tīra ūdeņraža ražošanas un transporta izmaksas ir augstas, tas būtu jāizmanto tikai gadījumos, kad nav pieejamas citas dekarbonizācijas iespējas, piemēram, sektoros, kur oglekļa emisijas ir grūti samazināt, vai dažos ļoti specifiskos pielietojumos transporta un būvniecības nozarē. EESK uzsver: lai varētu izvērst tīrā ūdeņraža pielietošanu, ES fondiem nevajadzētu subsidēt fosilo kurināmo, un aicina Komisiju principu “nekaitēt” piemērot visiem publiskajiem finansējumiem no DFS, InvestEU, ES atveseļošanas fonda un valsts atbalsta. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EESK uzskata: ņemot vērā Renovācijas viļņa iniciatīvas specifisko raksturu un tās darbības virzienu līdz 2050. gadam, tai jānodrošina skaidrs, stabils un pielāgots tiesiskais regulējums un finanšu satvars. Komisijai būtu jāparedz stimuli industrializācijas attīstībai vietējā līmenī un uz energoefektivitāti vērstu renovācijas procesu plašai izvēršanai. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | EESK atgādina, ka Rietumbalkānus ļoti ietekmē klimata pārmaiņas, kas kaitē sabiedrības veselībai un ekonomikai, un ka ir vajadzīga steidzama rīcība, lai uzlabotu iedzīvotāju, īpaši bērnu un jauniešu, dzīves kvalitāti, īstenojot taisnīgu pārkārtošanos uz zaļāku modeli un neizmirstot principu, ka nevienu nedrīkst atstāt novārtā. EESK atbalsta zaļo programmu Rietumbalkāniem un aicina turpmākos pasākumus virzībā uz zaļākiem Rietumbalkāniem pielāgot reģiona īpašajām problēmām un vajadzībām, un šie pasākumi ir atbilstošs regulējuma satvars, pārrobežu darbības, inovatīvi tehnoloģiski risinājumi, vietējās enerģijas ražošana un patēriņš un energoefektivitāte, ilgtspējīgs pilsētas transports, autoceļu un dzelzceļa tīkli, publiskā un privātā sektora iesaiste, IKT un ātrdarbīga interneta izvēršana, lauksaimniecības pārtikas pasākumi utt. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | EESK pilnībā atbalsta Eiropas Komisijas sadarbību ar ES dalībvalstīm, lai veicinātu pamatprasmes, zināšanas un perspektīvas, kas atvieglo mūžizglītību. ES stratēģijas centrā jābūt kvalitatīvām darbvietām un labiem darba apstākļiem, uzsverot zinātības nozīmi un veicinot stratēģijas pastāvīgu īstenošanu, izmantojot izglītības un apmācības sistēmu, kā arī tiesības uz mūžizglītību, kas jāīsteno, nodrošinot piekļuves iespējas, un sniedzot konkrētus piemērus par iespējamajiem individuāliem mācību kontiem. Tādējādi iedzīvotāji iegūs spēju tikt galā ar pārmaiņām, kas nepieciešamas digitālās un zaļās pārkārtošanās kontekstā, un izdosies nodrošināt, ka neviens netiek atstāts novārtā. EESK aicina Komisiju uzsākt sociālo dialogu par individuāliem mācību kontiem un izstrādāt ES līmeņa zaļo prasmju un kompetenču stratēģiju atbilstīgi Eiropas zaļajam kursam. |
| --- | --- |

2.22.

3.   Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

| 3.1. | Koronavīrusa krīze liecina, ka digitālajai revolūcijai ir svarīga nozīme centienos palielināt mūsu sabiedrības noturību pret krīzēm. Ārkārtīgi būtiski ir veikt ieguldījumus pamatpakalpojumu digitalizācijā un palielināt valdību, likumdevēju un publisko iestāžu spēju krīzes laikā turpināt sniegt savus pakalpojumus. Vienlaikus mums jāapzinās, ka digitālās tehnoloģijas ir rīks, nevis pašmērķis. Mums ir vajadzīgs efektīvs Eiropas satvars, lai ES iedzīvotājiem nodrošinātu neierobežotu piekļuvi un iespēju vienlīdzību visiem, un tas jāvirza uz augstiem ilgtspējas standartiem, tostarp stingriem demokrātijas un tehnoloģiju aizsardzības pasākumiem, ko papildina tādi izmaksu un zināšanu atbalsta pasākumi, kas nevienu neatstāj novārtā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK norāda: lai ES iegūtu vadošo pozīciju digitālajā jomā, tai jāparedz ievērojams finansējums pētniecībai un inovācijai, kā arī jāsekmē uzņēmumu, pētnieku, publiskā sektora un citu ieinteresēto personu sadarbība. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandēmija ir paātrinājusi digitālo pārkārtošanos, izgaismojot nepieciešamību risināt problēmas tādās jomās kā darba un privātās dzīves līdzsvars un strādājošo veselība un drošība. Sociālais dialogs Eiropas, valsts un nozaru līmenī ir noderīgs instruments, lai izvērtētu, vai un kādā mērā strādājošo veselībai un privātajai dzīvei nepieciešama papildu aizsardzība visuresošas digitālās un mobilās komunikācijas laikmetā un kādi pasākumi ir piemēroti šai sakarā, tostarp ES līmeņa novērtējums par tā dēvētajām tiesībām atslēgties. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai novērstu atšķirības starp standarta nodarbinātībā un nestandarta nodarbinātībā iesaistītajiem darba ņēmējiem/darba ņēmējiem, kuri nodarbināti uz nestandarta līguma pamata, un skaidri nošķirtu reālos un fiktīvos pašnodarbinātos. Ikviens darba ņēmējs, kas par tādu noteikts gan ar valsts tiesību aktiem, gan Eiropas savienības Tiesas judikatūru, būtu vienlīdz jāaizsargā neatkarīgi no tā, vai viņš strādā vai nestrādā digitālajā platformā. Būtu jāatzīst visu darba ņēmēju tiesības uz kolektīvām sarunām un pārstāvību, kā arī jānodrošina darba apstākļu un veselības aizsardzība, vienlaikus respektējot atšķirīgās darba attiecību sistēmas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Digitālās pārkārtošanās mērķim jābūt ne vien veicināt produktivitātes pieaugumu, bet arī uzlabot visu ES iedzīvotāju izglītību un palielināt viņu līdzdalību politiskajā, sabiedriskajā un kultūras dzīvē. EESK aicina pievērst īpašu uzmanību vecāka gadagājuma cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti, sociālās atstumtības riskam pakļautiem cilvēkiem un citām neaizsargātām grupām, lai nepieļautu digitālas plaisas veidošanos. Tāpēc vienam no digitālās pārkārtošanās mērķiem vajadzētu būt centieniem bez maksas visiem ES iedzīvotājiem nodrošināt vispārēju piekļuvi platjoslas internetam kā sabiedriskajam pakalpojumam, it īpaši ņemot vērā to, ka pašlaik pārklājums ir ļoti nevienmērīgs un ka šī nevienmērība ļoti kaitē lauku apvidiem (MVU un iedzīvotājiem). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Cilvēkiem, viņu zināšanām, prasmēm un kompetencēm ir izšķiroša nozīme globālajā sacensībā. Demogrāfiskā situācija negatīvi ietekmē darbaspēka pieejamību, turklāt arvien palielinās kvalitatīvu prasmju trūkums. EESK aicina steidzami panākt izmaiņas izglītības un apmācības jomā, lai nodrošinātu vajadzības mākslīgā intelekta (MI) laikmetā, tostarp nodrošinot stabilas pamata prasmes un STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika) kompetences. Profesionālā pilnveide, profesionālā pārkvalifikācija un pastāvīga mācīšanās, kā arī spēja pielāgoties un izturētspēja ir nepieciešamība, lai nodrošinātu, ka ikviens spēj reaģēt uz pārmaiņām darba tirgū un ikdienas dzīvē. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tā kā tehnoloģiju progress trešajās valstīs ir straujš, Savienībai jāpastiprina centieni savas konkurētspējas paaugstināšanai. Tas attiecas uz dažādām tehnoloģijām, no kurām daudzas nodrošina sabiedrības vajadzības tādās jomās kā pārtika, ūdensapgāde, enerģētika, mobilitāte un mājokļi. Mākslīgā intelekta un citu digitālo tehnoloģiju attīstība un izmantošana ir būtiskākais piemērs šajā ziņā, jo šādām tehnoloģijām ir pārveidojoša ietekme uz visu ekonomiku un sabiedrību. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ir svarīgi saglabāt Eiropas tiesību, standartu un patērētāju aizsardzības politikas modeli. Tieši tas padara ES unikālu. Piemēram, digitalizācijas jomā ES mākslīgā intelekta ētikas kodekss balstās uz tādu pieeju kā cilvēka īstenota procesa kontrole, un tādējādi ES koncepcija atšķiras no citos reģionos valdošās. Minētā pieeja, kuras pamatā ir pamattiesības un pamatbrīvības (piemēram, jānodrošina, ka dzimums, rase utt. neietekmē mākslīgā intelekta pieņemtos lēmumus), ir daļa no ES modeļa, un EESK uzskata, ka tā būtu jāsaglabā, neraugoties uz to, ka pašlaik vērojama konkurences saasināšanās. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK aicina Komisiju konkurētspēju un darba ņēmēju intereses izvirzīt digitālās pārkārtošanās centrā, saglabājot stingru uzsvaru uz ražošanas attiecībām un rūpniecības darbvietu nākotni, kā arī veicināt taisnīgu pārkārtošanos un uz cilvēku vērstu pieeju šo pārmaiņu īstenošanā. Vērienīgai rūpniecības stratēģijai ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošinātu divējādās – zaļās un digitālās – pārkārtošanās sekmīgu īstenošanu. Mūsu ekonomikas un sabiedrības digitālā pārkārtošanās jāatbalsta, uzlabojot ieguldījumu vidi un radot apstākļus, kas sekmē uzticēšanos jauno tehnoloģiju drošai ieviešanai un izmantošanai. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK atzīmē, ka sociālajai politikai būtu jāsekmē ar prasmēm saistīti ieguldījumi, labāk atbalstot valstu darba tirgu un sociālā nodrošinājuma reformas, un jānodrošina, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs veicina ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komiteja uzskata, ka Eiropas tiesiskajam regulējumam jānodrošina, ka tiek likvidēti šķēršļi darījumiem tiešsaistē, vienlaikus nodrošinot privātuma un personas datu aizsardzību, kā arī kiberdrošību. Turklāt digitālā vienotā tirgus sadrumstalotības mazināšanai arī turpmāk jābūt vienai no prioritātēm, īpašu uzmanību pievēršot MVU un mikrouzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komiteja uzskata, ka prioritātei jābūt tiesiskā regulējuma, kas attiecas uz mākslīgo intelektu, īstenošanai un uzraudzībai. Šajā procesā būtu jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, un tai būtu jāvērš politikas veidotāju uzmanība uz jaunām problēmām, kas var rasties šai sakarā. Tās var būt tehnoloģisko paradigmu iespējamās pārmaiņas, atstumtības riski un ES atkarība no digitālajiem gigantiem. Digitālajam vienotajam tirgum jābūt tādam, lai neviens netiktu atstāts novārtā. Tas, no vienas puses, nozīmē labāku pieejamību, izpratni par digitālajiem rīkiem un to izmantošanu, bet, no otras puses, digitālo prasmju un apmācības digitālo tehnoloģiju jomā uzlabošanu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK atzinīgi vērtē transatlantisko programmu un tajā paredzētos centienus stiprināt transatlantisko partnerību. Nepieredzētā Covid-19 krīze skaidri parādīja, ka digitālā ekonomika pārveido mūsu sabiedrību un ekonomiku un ka tehnoloģijām jābūt augstai prioritātei atjaunotajā ES un ASV sadarbībā. Tāpēc EESK atbalsta Tehnoloģiju un tirdzniecības padomes izveidi un aicina aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību turpmākajos centienos izveidot strukturētu transatlantisko satvaru politikas un regulatīvajiem principiem, tostarp pamatus turpmākajiem ES un ASV nolīgumiem par digitālo tirdzniecību. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Digitalizācija arī turpmāk radīs gan problēmas, gan arī iespējas Eiropas finanšu sistēmai. Komiteja 2021. gadā atbalstīja Komisijas digitālās finanšu darbības stratēģiju un no tās izrietošos tiesību aktu priekšlikumus. EESK aicina Komisiju turpināt šos centienus 2022. gadā, lai atbilstīgi risinātu problēmas un izmantotu digitālās finanšu darbības sniegtās iespējas visu ieinteresēto personu interesēs. Tādējādi tiktu veicināta Eiropas ekonomikas digitālā pārkārtošanās, palīdzot veidot inovācijai atvērtus un konkurētspējīgus finanšu tirgus. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK atzinīgi vērtē to, ka digitalizācija un automatizācija var sniegt būtisku devumu ilgtspējīgāka (zaļā) transporta attīstībā, un aicina Komisiju nodrošināt taisnīgu pāreju uz automatizāciju un digitalizāciju, nevienu neatstājot novārtā. Komisijai būtu jānodrošina, ka divējādā – zaļā un digitālā – nozares pārkārtošanās notiek netraucēti, kā arī ekonomiski, sociāli un ekoloģiski līdzsvaroti. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Ekonomika, kas darbojas cilvēku labā

| 4.1. | Covid-19 pandēmija ir izputinājusi Eiropas ekonomiku un nodarījusi kaitējumu sabiedrībai, un tās dēļ ir pieaudzis bezdarbs un nevienlīdzība. Spēcīgam ekonomiskajam pamatam un vērtības radīšanai ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un saglabātu ambiciozo Eiropas sociālo modeli. Sociālā politika jāīsteno vienlaikus ar politiku, kas veicina ekonomikas attīstību, atzīstot to abu mērķi kalpot sabiedrībai. Darbvietu radīšana, prasmju pilnveide un iekļaujoši darba tirgi ir labākie risinājumi, lai novērstu nevienlīdzību un atstumtību un sekmētu stabilitāti sabiedrībā. Tādējādi ekonomiskā un sociālā attīstība ir cieši saistīta. Ekonomikas sniegumam un labklājībai ir ļoti būtiska nozīme. Lai panāktu ātru atveseļošanu, ir jāmobilizē visi attiecīgie instrumenti (fiskālie, monetārie, strukturālie, ieguldījumus veicinošie, regulatīvie un finanšu). Atveseļošanas procesā jāņem vērā sabiedrības vajadzības, un tam jābūt reģionāli sabalansētam un līdzsvarotam. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmai jārisina ne tikai ekonomiskie un vides jautājumi, bet arī sociālie jautājumi. Tas nozīmē, ka Komisijas apņēmībai veidot sociālu un ilgtspējīgu Eiropu vajadzētu būt prioritātei, vienlaikus apsverot arī iespējamus jaunus ekonomikas progresa rādītājus, kas neaprobežojas ar IKP, piemēram, dzīves kvalitāti, vides ilgtspēju, sociālo kohēziju, veselību un pašreizējo un nākamo paaudžu vispārējo labklājību. Šajā ziņā svarīga loma ir pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Viena no iespējām ir ar līdzradīšanu, kopizstrādi un kopražošanu veicināt sociālo inovāciju, kas kalpotu kā atveseļošanas modelis. Sarežģītā sociālajā vidē ar milzīgām sabiedrības problēmām vienīgais veids, kā panākt veiksmīgu atveseļošanu, ir piesaistīt visus sabiedrības resursus, izmantojot starpnozaru un vairākdisciplīnu pieeju, lai kopīgi rastu risinājumus kopīgām problēmām. Organizēta pilsoniskā sabiedrība veicina sociālo inovāciju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu un uzskata, ka 2022. gadā būtu jāveic konkrēti pasākumi saistībā ar ilgtspējīgu attīstību un sociālo kohēziju, lai nodrošinātu iespēju Eiropas iedzīvotājiem piekļūt augstas kvalitātes pamatpakalpojumiem. EESK mudina Komisiju apsvērt dažādas iespējas saistībā ar jautājumu par minimālajiem ienākumiem Eiropā, lai rastu labāku risinājumu Eiropas iedzīvotāju situācijai, it īpaši tāpēc, ka pandēmijas un tās seku dēļ viņu ekonomiskās perspektīvas ir ļoti sliktas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Eiropas Komisijai atveseļošanas procesā būtu jākoncentrējas uz darbvietu atgūšanu un cīņu pret nevienlīdzību un nabadzību un, īstenojot aktīvu un iekļaujošu politiku, īpaša vērība būtu jāpievērš atbalsta sniegšanai neaizsargātām grupām, piemēram, darba ņēmējiem, kuri nodarbināti uz nestandarta līguma pamata, nabadzībā dzīvojošiem bērniem, personām ar invaliditāti, personām nomaļos reģionos, kā arī personām no migrantu vai etnisko minoritāšu ģimenēm. Nabadzība kopumā un nodarbinātu personu nabadzība joprojām ir būtiska problēma daudzās dalībvalstīs. Tāpēc, lai nodrošinātu pienācīgus darba un dzīves apstākļus, ir būtiski garantēt, ka nodarbinātie saņem pienācīgu atalgojumu. Lai risinātu šīs problēmas, ir vajadzīga visaptveroša pieeja ES un dalībvalstu līmenī, kā arī atbalsts efektīvām aktīvas iekļaušanas shēmām, ko papildina būtiski un veicinoši sociālie pakalpojumi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pandēmija ir pasliktinājusi situāciju sieviešu veikta neapmaksāta mājsaimniecības darba un aprūpes darba jomā, kā arī veicinājusi pret sievietēm vērstu vardarbību ģimenē. Eiropas Komisijai būtu jāierosina vienošanās par aprūpi Eiropā (“Care deal for Europe”), lai palīdzētu atbrīvot sievietes no šiem neapmaksātajiem darbiem un ierosinātu vērienīgus pasākumus šāda veida vardarbības apkarošanai. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK tiecas stiprināt pilsoniskās sabiedrības, it īpaši sociālo partneru lomu tās partnervalstīs visās jomās, taču it īpaši ekonomikas un sociālajā jomā. Stabilitāte ir būtisks nosacījums, lai pārvarētu krīzi, taču stabilitāte nav iespējama, ja sociālie partneri netiek iesaistīti lēmumu pieņemšanas procesā ekonomikas jomā, kā arī, ja uzņēmēju asociācijas netiek iesaistītas likumdošanas procesā, reformās un to īstenošanā. Sociālo partneru un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība ir virzītājspēks veiksmīgas, ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas, nodarbinātības un sociālās iekļautības politikas īstenošanai. Komisijai, uzlabojot gan sociālo, gan arī pilsonisko dialogu, būtu jāatzīst to būtiskā loma. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Uzņēmējdarbībai – visām tās formām un nozarēm (tostarp tūrismam, rūpniecībai, platformu ekonomikai, sociālajai ekonomikai un brīvajām profesijām) – ir būtiska nozīme, lai panāktu ekonomikas izaugsmi, inovāciju, nodarbinātību un sociālo iekļautību. Tāpēc, vērtējot vienoto tirgu, ir svarīgi noteikt grūtības, ar kurām saskaras MVU (īpaši ļoti mazi uzņēmumi, kas bieži vien ir ģimenes uzņēmumi), un piedāvāt efektīvus un mērķtiecīgākus risinājumus. Īpaša uzmanība jāpievērš sociālajai uzņēmējdarbībai, ņemot vērā šīs uzņēmējdarbības formas iespējamo lomu krīzes pārvarēšanā un taisnīgas un ilgtspējīgas ekonomikas atveseļošanas nodrošināšanā. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Eiropā notiek pāreja uz klimatneitralitāti un digitalizāciju. Šī zaļā un digitālā pārkārtošanās ir saistīta ar jaunām tehnoloģijām un tādējādi ar ieguldījumiem un inovācijām un radīs jauna veida darbvietas un jaunas prasmes. Tāpēc rūpniecības politikai būtu vajadzīga spēcīga sociālā dimensija, jo kvalitatīvas darbvietas, sociālā aizsardzība un efektīvi sabiedriskie pakalpojumi nodrošina vidi, kas dod iespēju uzplaukt rūpnieciskajai darbībai. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Mūsdienīgai patērētāju aizsardzības politikai jānodrošina, ka patērētājiem ir tiesības un nepieciešamā aizsardzība. Pateicoties vienotajam tirgum, ES patērētājiem un uzņēmumiem ir daudz vienkāršāk pirkt un pārdot preces un pakalpojumus pāri robežām gan tiešsaistē, gan bezsaistē. Taču tāpēc ir vajadzīga paļāvība un uzticēšanās tirgum, atbilstīgi tiesību akti un to efektīva īstenošana. Patērētāju informēšanai un apmācībai ir jāpalīdz viņiem kļūt par reāliem zaļās un digitālās pārkārtošanās dalībniekiem, kā arī jāpalīdz patērētājiem izdarīt atbildīgāku un pārdomātāku izvēli. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Būtiski ir cieši uzraudzīt jaunas patēriņa un ražošanas formas, ņemot vērā nepieciešamību integrēt vidiskos apsvērumus un patērētāju un darba aizsardzības principus, kā arī izaugsmes un nodarbinātības aspektus. Aprites ekonomika palīdz virzīties uz ilgtspējīgākiem ražošanas un patēriņa modeļiem. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Uzņēmumi ir dzīvotspējīgas Eiropas stūrakmens. Eiropas ekonomikai jākļūst inovatīvākai un izturētspējīgākai. Tās interesēs pastāvīgi jāturpina uzlabot uzņēmējdarbības vidi. Labs regulējums ir izmaksu ziņā efektīvs veids, kā atbalstīt atveseļošanu. Pirms jauniem politikas pasākumiem vienmēr būtu jāpārbauda, vai tiek ievēroti labāka regulējuma principi, vai netiek ietekmēta konkurētspēja un vai tiek nodrošināta atbilstība Eiropas sociālo tiesību pīlāram un vides ilgtspējas prasībām. Labvēlīgas uzņēmējdarbības vides nepieciešamība attiecas gan uz regulējumu un nodokļiem, gan arī uz publiskā finansējuma piešķiršanu, ņemot vērā, ka ieguldījumi inovācijās veido pamatu Eiropas turpmākajiem panākumiem. Mūsdienīga rūpniecības politika prasa visaptverošu pieeju, kuras mērķis ir stiprināt ES uzņēmumu konkurētspēju visās politikas jomās. Ieguldījumi nākotnes prasībām atbilstošā infrastruktūrā ir vajadzīgi, lai nodrošinātu vienotā tirgus darbotiesspēju. Ieguldījumus un tirdzniecību veicinātu arī dubultās aplikšanas ar nodokli atcelšana un nodokļu sistēmu digitalizācija un vienkāršošana, it īpaši PVN jomā. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Atveseļošanas un noturības mehānisma regulējums apstiprina to, cik būtiska nozīme ir pilsoniskās sabiedrības patiesai iesaistei nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē atbilstīgi Eiropas pusgada procesam. Tā kā valstu un reģionu iesaiste atšķiras, EESK aicina paredzēt saistošus nosacījumus attiecībā uz šādu apspriešanos, tostarp attiecībā uz citiem daudzgadu finanšu shēmas instrumentiem, pamatojoties uz ES līmenī noteiktiem minimālajiem standartiem. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Lai izvairītos no domino efekta uz ekonomiku, novērstu atgriešanos pie stingras ekonomiskās politikas un palielinātu ES atveseļošanas plāna ilgtermiņa ieguvumus, EESK aicina pēc iespējas drīzāk atsākt ES ekonomikas pārvaldības satvara pārskatīšanas procesu. Tā vietā, lai “atgrieztos pie ierastā”, Komiteja aicina pievērsties pārskatītam un līdzsvarotam, kā arī uz labklājību vērstam ekonomikas pārvaldības satvaram, kas paredz piešķirt vienādu nozīmi virknei būtisku politikas mērķu, tostarp ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei, pilnīgai nodarbinātībai un pienācīgas kvalitātes darbam, kā arī konkurētspējīgai sociālai tirgus ekonomikai un stabilām publiskajām finansēm. Nebūtu pieļaujams, ka šāds satvars rada asimetrisku ietekmi dalībvalstīs, un tam būtu jāveicina produktīvi ieguldījumi, ievērojot, piemēram, līdzsvarota budžeta normu. Jebkurā gadījumā būtu jāturpina piemērot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, līdz būtiski samazinās bezdarbs un tiek panākta stabila augšupēja izaugsme, un pēc tam būtu jāpieņem mūsdienīgi fiskālie noteikumi. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komiteja aicina pastiprināt centienus, lai pabeigtu banku savienības izveidi – projektu, kuram jau sen bija jābūt īstenotam. Eiropas bankām arī turpmāk būs ļoti svarīga loma ekonomikas atveseļošanā pēc Covid-19 krīzes, sniedzot atbalstu ekonomikai un nodarbinātībai. Arī pilnvērtīga banku savienība veicinātu sociālo iekļautību un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kas ir ļoti būtiski aspekti, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju nākotnē. Komiteja uzsver, ka jāveicina banku noteikumu samērīgums, nepazeminot prudenciālo prasību efektivitāti. EESK uzskata, ka, pārskatot banku prudenciālos noteikumus, ir ļoti būtiski ņemt vērā Eiropas banku sektora daudzveidību. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Ne mazāk svarīgai darba kārtībā vajadzētu būt kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanai. Komiteja atbalstīja 2020. gada kapitāla tirgu savienības rīcības plānā izklāstītās iniciatīvas. Komiteja aicina dalībvalstis sniegt reālu atbalstu, lai sasniegtu kapitāla tirgu savienības mērķus, un uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš iniciatīvām, kurām ir stratēģiska nozīme Eiropas ekonomikas un zaļās un digitālās pārkārtošanās finansēšanai. Komiteja uzskata, ka būtu jāpopularizē valstu paraugprakse, lai uzlabotu Eiropas iedzīvotāju izglītošanu finanšu jomā, jo tas ir priekšnoteikums, lai Eiropā labāk izmantotu lielos ietaupījumu apmērus. EESK uzsver arī, ka būtu jāņem vērā ekoloģiskie, sociālie un ar pārvaldību saistītie apsvērumi, un tāpēc ir svarīgi, lai ieguldītāji varētu piekļūt ticamiem datiem par ekoloģiskiem, sociāliem un ar pārvaldību saistītiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka ekonomikas digitalizācijas kontekstā jebkādām izmaiņām noteikumos par peļņas nodokļa uzlikšanas tiesību piešķiršanu valstīm ir jābūt koordinētām globāli, un tāpēc atzinīgi vērtē ciešo sadarbību starp Komisiju, dalībvalstīm un ESAO/G20, lai atbalstītu starptautiska risinājuma atrašanu. Ja starptautisku risinājumu neizdotos rast, Eiropas Savienībai jāapsver iespēja rīkoties vienpusēji. Cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un agresīvu fiskālo plānošanu arī turpmāk ir jābūt augstākajai darba kārtības prioritātei. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Lai nodrošinātu līdzsvarotu un efektīvu atveseļošanu, sekmētu konverģenci, novērstu nevienlīdzību un nevienu neatstātu novārtā, liela nozīme būs kohēzijas politikai. Ir svarīgi 2021.–2027. gada plānošanas periodā paredzētos dažādos kohēzijas fondu resursus izlietot efektīvi un savlaicīgi, lai panāktu patiesu atveseļošanu. Lai varētu atgūties no krīzes un stiprināt izturētspēju un ilgtspēju, prioritāte jāpiešķir vienlīdzīgai un taisnīgai līdzekļu sadalei. Teritoriālās kohēzijas mērķis arī būs līdzsvarotāka un ilgtspējīgāka attīstība atbilstīgi attiecīgās teritorijas vajadzībām. ES kohēzijas politikas uzmanības centrā 2021.–2027. gada periodā būtu jāpaliek gan ekonomikas konkurētspējai, ko nodrošina pētniecība un inovācija, kā arī digitālā pārkārtošanās, gan Eiropas zaļā kursa programmai un ilgtspējīgas attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Transporta nozarē kvalitatīvu darbvietu saglabāšana un atbilstoši darba apstākļi ir galvenās prasības, lai noturētu kvalificētu darbaspēku, bez kura nevar nodrošināt ilgtspējīgu konkurētspēju. Būtu jāsaglabā kvalitatīvas darbvietas un atbilstīgi darba apstākļi, kā arī jāturpina kvalificēta darbaspēka piesaiste un apmācība. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas īstenotās iniciatīvas saistībā ar sievietēm transporta nozarē un aicina rīkoties vēl aktīvāk, lai panāktu dzimumu līdztiesību šajā nozarē. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EESK aicina Komisiju atbilstīgi Renovācijas viļņa iniciatīvai izveidot jaunu programmu “Erasmus energoefektīvai renovācijai līdz 2050. gadam”, lai piesaistītu Eiropas jauniešus jaunām darbvietām būvniecības nozarē. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Ar sociālo rezultātu pārskatu pīlāra īstenošanas progress regulāri būtu jāuzrauga gan vienotajā nodarbinātības ziņojumā, gan ziņojumos par dalībvalstīm. Sociālo rezultātu pārskats būtu jāizmanto integrēti ar esošo Nodarbinātības pārraudzības instrumentu un Sociālās aizsardzības pārraudzības instrumentu, ko izstrādājušas dalībvalstis. Rezultātu pārskata 14 pamatrādītāji un otrējie rādītāji (pavisam 35) būtu pastāvīgi jāpārskata, iesaistot sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai tos pielāgotu politikas mērķiem un mainīgajai sociālekonomiskajai situācijai Eiropā. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Jaunajā Eiropas pusgada procesā būtu jāsasniedz sociāli mērķi, veicot sociālās nelīdzsvarotības uzraudzību, lai radītu pretsvaru fiskālo un makroekonomisko prasību pārsvaram. Ar sociālo rezultātu pārskatu būtu jāuzrauga un jāaptver visas pīlārā nostiprinātās tiesības un principi, un pārskatā būtu jāiekļauj uzlaboti un jauni izmērāmi rādītāji. Papildus statistikai šādi rādītāji varētu būt reāla kvalitatīvu sociālo pakalpojumu pieejamība, īstenojamas sociālās tiesības, migrantu sociālā integrācija un integrācija darba tirgū, darba koplīguma slēgšanas sarunu tvērums, sociālās jomas ieinteresēto personu līdzdalība pusgada procesā un piekļuve māceklībai un kvalitatīvai augstākajai izglītībai. Komisijai ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāuzrauga valstu reformu plānu īstenošana, tādējādi veicinot konkrētām valstīm adresēto sociālo ieteikumu izpildi. Ieteikumu skaitam un struktūrai vajadzētu būt atbilstīgiem un atspoguļot gūto progresu ceļvedī norādīto prioritāšu jomā. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Atbilstīgi LESD noteikumiem būtu jāstiprina sociālo partneru iesaiste, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar attiecīgajā valstī pieņemto praksi tiek rīkota apspriešanās ar sociālajiem partneriem par ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas izstrādi un īstenošanu. Plaša un savlaicīga sociālo partneru iesaiste ir būtiska, lai plašāk iesaistītu tos politikā un tādējādi sekmētu politikas sekmīgu īstenošanu, ievērojot gan darba ņēmēju, gan darba devēju intereses. Sociālo partneru sadarbība var būt virzītājspēks sekmīgas, ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas, nodarbinātības un sociālās iekļautības politikas īstenošanai. Būtu jāstiprina apspriešanās ar sociālajiem partneriem, uzlabojot ES informācijas, konsultāciju un līdzdalības regulējuma īstenošanu, it īpaši pārstrukturēšanas procesos (7). |
| --- | --- |

4.22.

5.   Spēcīgāka Eiropa pasaulē

| 5.1. | EESK uzskata, ka, ievērojot Eiropas zaļā kursa un ilgtspējīgas attīstības mērķu priekšnosacījumus, sociālajai kohēzijai, ekonomikas augšupējai konverģencei un konkurētspējas un inovācijas veicināšanai jānodrošina pamats, lai eurozonas ekonomika turpinātu attīstīties un lai nākamajā periodā tiktu stiprināta euro starptautiskā nozīme. Tāpēc cita starpā jāpabeidz ekonomiskās un monetārās savienības un banku savienības izveide, kā arī jāveic papildu pasākumi, lai padziļinātu Eiropas finanšu sektoru, tostarp stiprinātu Eiropas finanšu tirgus infrastruktūru un stabilu procentu likmju kritērijus. Turklāt euro plašākas izmantošanas veicināšana stratēģiskajās nozarēs ir izšķiroša euro starptautiskās nozīmes palielināšanai. Tāpēc dalībvalstis tiek mudinātas pieņemt vienotāku pieeju starptautiskajā diplomātijā un proaktīvāku nostāju, lai veicinātu ES interešu aizstāvību nozarēs, kurās varētu pavērties jaunas tirdzniecības iespējas. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Runājot par paplašināšanās politiku, EESK pauž cerību, ka nākamie valstu ziņojumi atbildīs skaidrai struktūrai, lai varētu uzraudzīt, kā Rietumbalkānu valdības sadarbojas ar pilsonisko sabiedrību. EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka Eiropas Savienībai būtu arī jāveic ieguldījums horizontālu pilsoniskās sabiedrības struktūru veidošanā, piedāvājot sociālajiem partneriem un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām Rietumbalkānos zināšanas un tehnisko atbalstu, kā arī reģionālās un starptautiskās tīklošanās iespējas, vismaz lai nodrošinātu to aktīvāku dalību paplašināšanās procesā. Lai izsekotu Rietumbalkānu politiskās elites pārredzamībai un pārskatatbildībai, Eiropas Savienībai būtu regulāri jāprasa reģiona pilsoniskās sabiedrības organizācijām sagatavot tā dēvētos ēnu ziņojumus par stāvokli demokrātijas jomā. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Lai atjaunotu uzticību paplašināšanās procesam un stiprinātu risinājumus, ko ES izmanto, lai veidotu sadarbību ar tās dabiskajiem sabiedrotajiem reģionā, EESK ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai būtu jāļauj Rietumbalkānu politiskajiem līderiem un iedzīvotājiem konsultatīvos nolūkos iesaistīties pasākumos un diskusijās, kas tiek rīkotas saistībā ar konferenci par Eiropas nākotni. ES iestādes var izmantot vietējās pilsoniskās sabiedrības resursus un palīdzību, ko sniedz ES delegācijas reģionā, lai mobilizētu iedzīvotājus Rietumbalkānu partnervalstīs, nodrošinot viņiem iespēju pievienoties platformām, kurās notiek ES iedzīvotāju viedokļu apmaiņa konferences par Eiropas nākotni ietvaros. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Runājot par Austrumu partnerību, Komiteja uzskata, ka ES vispirms ir vērtību savienība, un tāpēc arī tās attiecībām ar kaimiņvalstīm jābūt balstītām uz tādām pašām vērtībām un to ievērošanai jākļūst par sadarbības nosacījumu. Komiteja apņemas arī turpmāk aktīvi iesaistīties centienos kaimiņvalstīs veidot spēcīgāku un demokrātiskāku sabiedrību, kurā brīvi var darboties pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ES un Krievijas attiecību pasliktināšanās kontekstā EESK aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt attiecības ar pilsonisko sabiedrību Krievijā. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Instrumentu nodrošināšana, lai pilsoniskā sabiedrība varētu piedalīties globālās norisēs: EESK aicina Komisiju turpināt pārdomas par to, kā stiprināt vietējo konsultantu grupu lomu. Ir ļoti būtiski nodrošināt atbilstīgus mehānismus un resursus, lai vietējo konsultantu grupām palīdzētu veikt uzraudzības un konsultatīvās funkcijas, it īpaši ņemot vērā jaunās paaudzes vietējo konsultantu grupas, kuru darbības joma būs daudz plašāka. EESK dos piekrišanu šāda atbalsta sniegšanai. Komiteja pauž cerību, ka Komisijas 2022. gada darba programmā tiks ņemts vērā tas, ka Tirdzniecības ģenerāldirektorātam jāīsteno vairāki ieteikumi, kas sniegti konstruktīvās debatēs ar EESK un vietējo konsultantu grupām 2021. gadā. PTO pēdējā laikā aktīvāk – arī ārpus ikgadējiem publiskajiem forumiem – sadarbojas ar pilsonisko sabiedrību, un šie centieni būtiski paaugstina efektivitāti un veicina demokrātiju daudzpusējā tirdzniecības sistēmā. Taču joprojām iespējami būtiski uzlabojumi. EESK gaida turpmākās norises pēc Komisijas paustās apņemšanās atbalstīt pilsoniskās sabiedrības viedokļa pastiprinātu paušanu daudzpusējā līmenī, it īpaši nesen pieņemtā Otavas grupas sešu punktu rīcības plāna 6. darbību. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ES ir nozīmīga starptautiskās tirdzniecības dalībniece. Kā tādai tai ir jāizturas sarunās ar starptautiskajiem partneriem par tirdzniecības nolīgumiem, un tādā veidā jāsaglabā sava vadošā loma ekonomikas programmas formulēšanā, veicinot savu pamatprincipu, sociālo un darba standartu un vērtību (tiesiskums, pamattiesības un demokrātijas principi) respektēšanu. Lai izmantotu globālās iespējas, ir jāpabeidz notiekošās sarunas, jāratificē un jāīsteno noslēgtie nolīgumi un jāuzsāk jaunas sarunas. Eiropas Savienībai ir jāsniedz devums arī multilaterālisma stiprināšanā un jāatbalsta PTO loma un modernizācija. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai jākļūst autonomai Eiropas datu infrastruktūras izveidē un jaunu digitālo tehnoloģiju izstrādē. Esot starp Ķīnu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Eiropas Savienībai jābūt patstāvīgai un jāveic ieguldījumi nākamās paaudzes tehnoloģijās. ES ir jāizstrādā savs redzējums un stratēģija digitālās suverenitātes jomā, saglabājot atvērtību brīvai tirdzniecībai un atbalstot daudzpusēju sistēmu. Stratēģiskā ziņā Eiropas Savienībai būtu jākoncentrējas uz savas infrastruktūras izveidi, kiberdrošību, mākoņdatošanu, svarīgām pamattehnoloģijām un datiem un jāpārliecina globālie partneri ar tās standartu un produktu kvalitāti. Vienai no Komisijas prioritātēm arī turpmāk vajadzētu būt pārtikas nodrošinājumam, spēcīgai pārtikas piegādes ķēdei un lauksaimniecības pārtikas ilgtspējai Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESK ierosina ES tirdzniecības, ieguldījumu un ekonomisko partnerattiecību nolīgumos:






  — | paredzēt, ka SDO un ilgtspējīgas attīstības standarti jāiekļauj PTO un citu ar ANO saistītu aģentūru noteikumos, kas varētu sniegt būtisku ieguldījumu jaunas, taisnīgas ekonomiskās un komerciālās kārtības, kā arī taisnīgas un pārdomātas globalizācijas veidošanā, |
| --- | --- | --- |

5.9.

—

paredzēt, ka SDO un ilgtspējīgas attīstības standarti jāiekļauj PTO un citu ar ANO saistītu aģentūru noteikumos, kas varētu sniegt būtisku ieguldījumu jaunas, taisnīgas ekonomiskās un komerciālās kārtības, kā arī taisnīgas un pārdomātas globalizācijas veidošanā,

| — | iekļaut sadaļu ar noteikumiem par nodokļu pārkāpumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un agresīvu nodokļu plānošanu, kā arī par nodokļu iestāžu sadarbību, |
| --- | --- |

—

iekļaut sadaļu ar noteikumiem par nodokļu pārkāpumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un agresīvu nodokļu plānošanu, kā arī par nodokļu iestāžu sadarbību,

| — | iekļaut cilvēktiesību un likumības pārbaužu mehānismu, lai nodrošinātu darba standartu ievērošanu, kā arī sankcijas par darba tiesību pārkāpumiem (8). Šā mehānisma pamatā vajadzētu būt saskaņotiem standartiem, ko īsteno ar samērīgām, efektīvām un preventīvām sankcijām, un to vajadzētu ieviest ar saistošiem tiesību aktiem, kuros ietvertas skaidras tiesību definīcijas un samērīgas ziņošanas prasības, |
| --- | --- |

—

iekļaut cilvēktiesību un likumības pārbaužu mehānismu, lai nodrošinātu darba standartu ievērošanu, kā arī sankcijas par darba tiesību pārkāpumiem (8). Šā mehānisma pamatā vajadzētu būt saskaņotiem standartiem, ko īsteno ar samērīgām, efektīvām un preventīvām sankcijām, un to vajadzētu ieviest ar saistošiem tiesību aktiem, kuros ietvertas skaidras tiesību definīcijas un samērīgas ziņošanas prasības,

| — | pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus visaptveroši un reāli iesaistīt sarunu procesā un turpmākajos nolīgumu ietekmes uzraudzības un ietekmes novērtēšanas posmos (vietējās konsultantu grupas). |
| --- | --- |

—

pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus visaptveroši un reāli iesaistīt sarunu procesā un turpmākajos nolīgumu ietekmes uzraudzības un ietekmes novērtēšanas posmos (vietējās konsultantu grupas).

| 5.10. | Tā kā ASV atkal ir aktīvi iesaistījusies klimata jomā, Komiteja mudina Eiropas Savienību aktīvi sadarboties ar ASV, lai panāktu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu. It īpaši pašlaik, kad attiecības ar Ķīnu tās iekšpolitikas un ārpolitikas dēļ kļūst arvien sarežģītākas, spēcīgai saiknei starp ES un ASV, turklāt ne tikai klimata jomā, ir ļoti būtiska nozīme. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EESK atzīst, ka ES un Ķīnas stratēģiskā partnerība ir apdraudēta, jo pasliktinās situācija Honkongā, tiek arvien vairāk ierobežota pilsoniskās sabiedrības telpa, kā arī pasliktinās cilvēktiesību situācija Ķīnā (it īpaši tas attiecas uz uiguriem). Tādēļ Komiteja aicina Komisiju izmantot visas pieejamās diplomātiskās un politiskās iespējas, lai uzlabotu Honkongas iedzīvotāju situāciju, kā arī minoritāšu stāvokli Ķīnā. Šajā saistībā EESK prasa, lai Komisija pēc iespējas drīzāk nāktu klajā ar priekšlikumu par ES stratēģiju (pilnā saskaņā ar Eiropas politiku transporta, konkurences, ieguldījumu, cilvēktiesību un darba tiesību, drošības u. c. jomās), lai reaģētu ar citu iniciatīvu tajās ES dalībvalstīs, kas saistītas ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | EESK atbalsta nepieciešamību pastiprināt “starptautisko klimatnoturības rīcību”, kā to formulē Komisija. Šai sakarā jāņem vērā, ka ārpus Eiropas Savienības no klimata pārmaiņu ietekmes visvairāk cieš vismazāk attīstītās valstis un mazās salu jaunattīstības valstis. Tāpēc Komiteja uzstāj, ka ES un Āfrikas partnerības stratēģijas ietvaros Eiropas Savienībai jāsadarbojas ar visvairāk apdraudētajām Āfrikas valstīm, jo, kā Komisija pareizi citē Pasaules Banku, Subsahāras Āfrikā vien klimata pārmaiņas var līdz 2050. gadam izraisīt līdz pat 70 miljonu iedzīvotāju migrāciju. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Vidusjūras reģionam būs atkal jākļūst par Eiropas neiralģisko centru, kāds tas bija gadsimtiem ilgi, proti, atkal jākļūst par teritoriju, kur notiek cilvēku, preču un kultūru apmaiņa. EESK aicina atjaunot Vidusjūras reģiona stratēģisko nozīmi, lai varētu īstenot kaimiņattiecību politiku, kas spēj nodrošināt miera procesus un ilgtspējīgu ekonomisko, ekoloģisko un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Mūsu eiropeiskā dzīvesziņa

| 6.1. | Eiropas Savienības pamatā ir aktīva pilsoniskā sabiedrība. Mūsu dzīvesziņu raksturo godīgums, taisnīgums, tiesiskums un solidaritāte, kā arī izpratne par to, ka jāveicina kopīgais labums un izdevīgums visu interesēs. Tā kā Covid-19 krīze ir īpaši negatīvi ietekmējusi konkrētas sabiedrības grupas, piemēram, sievietes, jauniešus un mobilus ES iedzīvotājus, kuri piedzīvo tā dēvētos divkāršos pārvietošanās ierobežojumus, patlaban vairāk nekā jebkad agrāk ir svarīgi, lai pilsoniskās sabiedrības organizācijas uzņemtos vadošo lomu šīs dzīvesziņas stiprināšanā, un tās būtu jāuzskata par sabiedrotajiem mūsu dzīvesveida aizsardzībā, veicināšanā un saglabāšanā, pamatojoties uz iekļautības principiem un cieņu pret citiem. Tāpēc EESK aicina Komisiju sniegt atbilstīgu un mērķtiecīgu atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un nodrošināt to atzīšanu, tādējādi saglabājot pilsonisko telpu un demokrātiskās tiesības uz biedrošanās brīvību, kas ir ļoti būtiski aspekti mūsu dzīvesziņas saglabāšanai. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Viena no koronavīrusa izraisītās krīzes galvenajām mācībām ir, ka gandrīz visās Eiropas valstīs jāstiprina veselības aprūpes sistēmas, liekot uzsvaru uz profilaksi un ikvienam garantējot piekļuvi sabiedrības veselības aizsardzības struktūrām, pamata veselības aizsardzības pakalpojumiem, tostarp vakcīnām, un ilgtermiņa aprūpei. Steidzami jāpievērš īpaša vērība aprūpes iestādēs esošo cilvēku situācijai. Lai gan atbildība par veselības aprūpi ir valstu kompetencē, vīrusa izplatība neapstājas pie robežām un prasa kopīgus risinājumus Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Eiropas Komisijai atveseļošanas procesā būtu jākoncentrējas uz darbvietu atgūšanu un cīņu pret nevienlīdzību un nabadzību un, īstenojot aktīvu un iekļaujošu politiku, īpaša vērība būtu jāpievērš atbalsta sniegšanai neaizsargātām grupām, piemēram, nabadzībā dzīvojošiem bērniem, personām ar invaliditāti, darba ņēmējiem, kuri nodarbināti uz nestandarta līguma pamata, personām nomaļos reģionos, kā arī migrantiem un etnisko minoritāšu pārstāvjiem. Nabadzība kopumā un nodarbinātu personu nabadzība joprojām ir būtiska problēma daudzās dalībvalstīs. Lai risinātu šīs problēmas, ir vajadzīga visaptveroša pieeja ES un dalībvalstu līmenī, kā arī atbalsts efektīvām aktīvas iekļaušanas shēmām, ko papildina būtiski un veicinoši sociālie pakalpojumi. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Īpaša uzmanība jāpievērš bērniem un jauniešiem – šī paaudze atmaksās ievērojamo valsts parādu, ko valstis patlaban aizņemas, lai mazinātu pandēmijas sekas. Mēs nevaram ignorēt problēmas, kas saistītas ar viņu aktīvu iesaisti sabiedrībā un darba tirgū. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Migrācija joprojām ir prioritārs jautājums, ņemot vērā ietekmi, ko tā rada uz ES sabiedrību un ES ekonomiku (nodarbinātība, integrācija, robežkontrole un cīņa pret rasismu, ksenofobiju, populismu un diskrimināciju). Covid-19 pandēmija, tāpat kā nesenās ekonomikas krīzes, palielina migrantu neaizsargātību personīgu, sociālu, situatīvu un strukturālu faktoru dēļ. Jāizveido ilgtspējīgāki, droši un likumīgi ceļi nokļūšanai Eiropas Savienībā un jāpievērš uzmanība esošo mehānismu efektīvai izmantošanai, pašreizējā patvēruma sistēmā līdzsvarojot drošības un solidaritātes apsvērumus. Ir svarīgi arī atmaskot viltus ziņas un kļūdainus pieņēmumus, kā arī cīnīties pret naida runu un politisko diskursu pret migrantiem. Tas arī palīdzēs cīnīties pret rasismu, radikalizāciju, ksenofobiju un diskrimināciju. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Transatlantiskā partnerība ir balstīta uz mūsu vēsturiskajām un kopīgajām vērtībām. Tai ir ļoti būtiska nozīme, lai risinātu globālas problēmas un saglabātu starptautisko kārtību. EESK aicina Eiropas Savienību izmantot atjaunināto transatlantisko partnerību, lai risinātu pašreizējās nepieredzētās problēmas pasaulē, tostarp saistībā ar to, ka pieaug tādu Ķīnas un citu globālo dalībnieku vara, kuru darbības neatbilst demokrātijas principiem. EESK arī aicina ES pilnvērtīgi iesaistīties gaidāmajā augstākā līmeņa sanāksmē par demokrātiju, par kuru paziņojis ASV prezidents J. Biden, kā arī nodrošināt pilsoniskās sabiedrības aktīvu iesaisti. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Jauns impulss Eiropas demokrātijai

| 7.1. | Īpaša uzmanība jāpievērš ES likumdošanas procesam (labāks regulējums) un nepieciešamībai panākt, lai Eiropas likumdevējs labāk kalpotu iedzīvotājiem un uzņēmumiem. ES likumdošanas procesam jākļūst pārredzamākam, atvērtākam ieinteresēto personu ieguldījumam, kā arī saprotamākam. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Visu iedzīvotāju līdzdalība, iesaistoties pilsoniskās sabiedrības organizācijās, apvienībās un tīklos, nodrošinās atveseļošanas procesam un Eiropas nākotnes pārveidošanai patiesi demokrātisku pamatu. Tāpēc EESK uzskata, ka dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jārūpējas, lai šajā sarežģītajā procesā neviens netiktu atstāts novārtā, it īpaši visneaizsargātākās personas. Tas nozīmē, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām jākļūst par būtiskiem un vienlīdzīgiem partneriem lēmumu pieņemšanā. LES 11. panta 2. punkta par pilsonisko dialogu labāka īstenošana ir vajadzīga vairāk nekā jebkad. EESK uzskata, ka viens no instrumentiem būtu ceturtā pīlāra iekļaušana Eiropas Demokrātijas rīcības plānā, liekot spēcīgu uzsvaru uz aktīvu pilsoniskumu un formulējot skaidru stratēģiju attiecībā uz aktīvu pilsoniskumu. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Otrajā pantā noteiktie Eiropas pamatprincipi, tādi kā demokrātija, tiesiskums un pamattiesības, tostarp pilsoniskā telpa, ir cieši saistīti. Ziņojumam par tiesiskumu, kā arī rīcības plānam demokrātijas jomā jābūt savstarpēji saistītiem un jāpalīdz uzraudzīt ar pilsonisko telpu, tostarp ar pilsoniskās sabiedrības telpu, saistītos jautājumos. Komiteja iesaka Komisijai pārraudzīt šos rīcības plānus un izmantot spēcīgākus mehānismus, lai aizsargātu šos principus un pilsoniskās sabiedrības telpu. Ja valsts tiesību akti ir pretrunā ES tiesību aktiem, būtu jāuzsāk pārkāpuma procedūra. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESK ar interesi iepazīsies ar Komisijas 2022. gada plāniem jaunai iniciatīvai sociālā dialoga jomā, taču mudina Komisiju to attiecināt arī uz “pilsoniskās sabiedrības dialogu”, lai situācijās, kad tas vēlams, dialogā varētu piedalīties ne tikai tradicionālie sociālie partneri, bet arī citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tā varēs panākt, ka pilsoniskā sabiedrība līdztiesīgi ar sociālajiem partneriem var piedalīties politikas veidošanā. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Pandēmijas izraisītajai ekonomikas lejupslīdei ir būtiska ietekme uz dzimumu līdztiesību gan lejupslīdes laikā, gan arī vēlāk atveseļošanas posmā. Pandēmija pati par sevi ir palielinājusi dzimumu nevienlīdzību. Tāpēc EESK uzskata, ka ir absolūti nepieciešams, lai dzimumu līdztiesības aspekts un tā integrēšana tiktu ņemta vērā visos ES likumdošanas un tiesību aktu īstenošanas posmos. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Pamattiesības un tiesiskums ir Eiropas pamatvērtības; tās Eiropas Savienībā ir jārespektē vienmēr un visur un tāpēc par tām nevar uz laiku aizmirst. Reakcijai uz pašreizējo krīzi ir jābūt ātrai un ir nepieciešami daži ārkārtas un laikā ierobežoti pasākumi, taču tie nevar būt pretrunā tiesiskumam un apdraudēt demokrātiju, varas dalīšanu un Eiropas pilsoņu pamattiesības. Komiteja aicina Komisiju šajā sakarā būt piesardzīgai un, ja nepieciešams, aktīvi rīkoties, ja šīs vērtības netiek respektētas. Turklāt ar cietušajiem saistīti jautājumi Eiropas Komisijai būtu jāiekļauj visās ES finansēšanas programmās, tostarp ES fondos, kurus pārvalda valstu un starptautiskā līmenī. Komiteja atgādina par savu priekšlikumu izstrādāt vērienīgu ES stratēģiju informēšanai, izglītošanai un sabiedrības izpratnes veidošanai pamattiesību, tiesiskuma un demokrātijas jomā. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Ātri un efektīvi jāliek lietā jaunie ES instrumenti pamattiesību un tiesiskuma aizsardzībai un veicināšanai, piemēram, jaunais tiesiskuma pārskata cikls un jaunais mehānisms, kas ES finansējuma piešķiršanu padara atkarīgu no pamattiesību un tiesiskuma ievērošanas. Turklāt EESK aicina stiprināt pilsoniskās sabiedrības lomu tiesiskuma pārskata ciklā un ieinteresēto personu forumā. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Filantropijai un pilsoniskajai sabiedrībai ir būtiska nozīme, lai veicinātu galvenās Eiropas rīcībpolitikas, un to ietekme varētu būt vēl lielāka, ja tiktu nodrošināta labvēlīgāka darbības vide. Jaunajai ES politikai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas jomā jābūt balstītai uz risku un samērīgai ar riskiem, ko tā tiecas mazināt, turklāt šī politika nedrīkst nepamatoti ierobežot likumīgu darbu sabiedrības labā un filantropijas darbu. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Pastāvīgi un skaidri redzam, ka ir jāveic turpmāki pasākumi, tostarp noteikti arī Komisijai, lai panāktu plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu un kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku, kā arī ir nepieciešams sociālo plašsaziņas līdzekļu efektīvs regulējums, it īpaši, lai cīnītos pret dezinformāciju, tostarp regulējums attiecībā uz politisku reklāmu tiešsaistē un atbildību par saturu. |
| --- | --- |

7.9.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-21-011-en-n.pdf

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/lv/agenda/our-events/events/civil-solidarity-prize#

2

(3)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Līdz 2021. gada 30. aprīlim nacionālos plānus bija iesniegušas tikai 14 dalībvalstis.

4

(5)  Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojums Padomei “Gads pēc Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas risinājumi”, (COM(2021) 105 final), Brisele.

5

(6)  Rezolūcija par tematu “Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums Eiropas Komisijas 2021. gada darba programmā, pamatojoties uz ad hoc grupas “EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2021. gada darba programmā” darbu” (OV C 364, 28.10.2020., 1. lpp.).

6

ad hoc

(7)  Skatīt EESK atzinumu par tematu “Rūpniecības pārkārtošanās” (OV C 56, 16.02.2021., 10. lpp.) un atzinumu INT/903 “Zaļajam kursam bez sociālā kursa – nē!” (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 23. lappusi).

7

Oficiālā Vēstneša

(8)  Skatīt EESK atzinumu par tematu “Obligāta pienācīga pārbaude” un par EP normatīvo rezolūciju par pienācīgu rūpību uzņēmumu darbībā un atbildību par to (OV C 429, 11.12.2020., 136. lpp.).

8

---

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 561. plenārsesija – JDE62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/16

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz aprites publisko iepirkumu”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2021/C 341/02)

| Ziņotājs: | Ferre WYCKMANS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Ziņotājs:

Ferre WYCKMANS

Līdzziņotājs:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Pilnsapulces lēmums | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 11.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 187/4/5 |

Pilnsapulces lēmums

20.2.2020.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

11.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

187/4/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Pārredzams, digitāls un konkurētspējīgs aprites publiskā iepirkuma instruments ar zaļo publisko iepirkumu, kā noteikts ES tiesību aktos, iekļaujas politikā vienotā tirgus attīstības veicināšanai, augsti kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem un patērētājiem un inovatīvas, gudras, ilgtspējīgas un sociāli atbildīgas Eiropas publiskā iepirkuma kultūras veidošanai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Publiskā iepirkuma pārvaldība ir nozīmīgs un noteicošs faktors saistībā ar investīciju palielināšanu vides sektorā, klimata mērķiem un Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Publiskais iepirkums, kas ietver minimālos obligātos zaļā publiskā iepirkuma kritērijus (ES zaļā publiskā iepirkuma kritēriji), ietilpst aprites ekonomikas politikas darbības jomā, kā noteikts aprites ekonomikas rīcības plānā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tiesību aktos un regulējumā aprites publiskais iepirkums ir jāveicina ar dažādiem instrumentiem, piemēram, iepirkuma direktīvām un nozarei specifiskiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Aprites publiskā iepirkuma ieviešana sekmē aprites ekonomikas attīstību. Daudzi no jaunajiem noteikumiem pašlaik joprojām ir balstīti uz brīvprātīgu pielāgošanu. EESK aicina veikt turpmākas darbības, lai palielinātu obligātu vienošanos skaitu. Turklāt ir būtiski svarīgi, lai tiesiskais regulējums būtu vienkāršs, skaidrs un vienots. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK ir pārliecināta, ka minimālo obligāto zaļā publiskā iepirkuma kritēriju noteikšana var paaugstināt ilgtspējīga un aprites publiskā iepirkuma pamata līmeni visā Eiropā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Šādi minimālie kritēriji nedarbojas kā šķērslis vadošajās pozīcijās esošajiem, nedz arī kavē inovāciju vai sniedz līgumslēdzējām iestādēm ieganstu prasīt vairāk, nekā nepieciešams. Svarīgākais ir tas, ka minimālie obligātie kritēriji ir regulāri jāpārbauda un jāatjaunina, lai ņemtu vērā tehnoloģisko progresu, un tie nedrīkst ierobežot tos, kuri dara vairāk. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK ir pārliecināta, ka aprites publiskais iepirkums dos līgumslēdzējām iestādēm iespēju iepirkumā ņemt vērā ne tikai zemākās cenas kritēriju, bet arī novērtēt piedāvājuma kvalitātes un aprites aspektus un darba kvalitāti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka nodarbinātības kvalitāte, kas ir viens no Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, ir jāatspoguļo pienākumā slēgt publiskus līgumus ar uzņēmumiem, kuri darba ņēmējus nodarbina, piemērojot koplīgumus, vai nodrošina kvalitatīvas darbavietas, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem un praksi, kas izriet no nolīgumiem starp sociālajiem partneriem. Tas novērsīs sociālo dempingu un nodrošinās godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atzinīgi vērtē standartizētos un brīvi pieejamos aprites cikla izmaksu noteikšanas instrumentus, ko jau ir izstrādājusi Eiropas Komisija. Produkta vai pakalpojuma aprites cikla izmaksas un tādu kritēriju izmantošana, kas aptver ne tikai cenu, bet arī, piemēram, kvalitāti, ilgtspēju un sociālo ietekmi, iedvesmo un mudina publiskos pircējus izmantot publisko iepirkumu kā veidu pozitīvas sociālās un ētiskās ietekmes radīšanai. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ir būtiski svarīgi palielināt MVU un sociālo uzņēmumu līdzdalību publiskajā iepirkumā, un to var nodrošināt, sniedzot MVU atbalstu piedāvājumu iesniegšanā un piedāvājuma specifikācijā izmantojot rūpīgu līdzsvaru starp kvalitātes un kvantitātes kritērijiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK ir pārliecināta, ka darbības nolūkā likt uzaicinājumos iesniegt piedāvājumu obligāti iekļaut sociālās klauzulas nodrošinās, ka sociālā aspekta novērtēšana, kas papildus ekonomiskajiem un vides aspektiem veido ilgtspējīgas attīstības trešo pīlāru, kļūst par pastāvīgu daļu iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Līdzīgi EESK arī uzskata, ka ekomarķējums ir labs mehānisms, ko izmantot, ja var iekļaut aprites aspektus, taču pašreizējās direktīvas to padara nevajadzīgi sarežģītu iepircējam, jo uzsvars tajās ir uz to, ka iepircējs precīzi zina, ko ekomarķējums ietver. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Ir būtiski svarīgi apmācīt publiskos pircējus aprites publiskā iepirkuma juridiskajos un tehniskajos aspektos un aprites cikla izmaksu koncepcijā, kā arī apmācīt šādus pircējus, kuri ir tiešie lietotāji, produktu ilgtspējīgā izmantošanā. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK uzskata, ka ir būtiski svarīgi veicināt aprites publiskā iepirkuma koncepciju vai nu ar labu piemēru un prakšu plašāku paziņošanu, vai ar veicinošām kampaņām, vai – attiecīgā gadījumā – ar publiskām un mācību iniciatīvām. Ir vajadzīga partnerība un norādījumi, ar ko ES būtu jāatbalsta platformas izstrāde ar plašu iepirkuma tīklu. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ES iestādēm būtu arī jārāda piemērs, veicot aprites publisko iepirkumu un to demonstrējot ar gadījumu analīzi, lai uzsvērtu visiem publiskajiem pircējiem pieejamās iespējas un ieguvumus. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Ikgadējie valdības izdevumi veido aptuveni 14 % no Eiropas Savienības kopējā iekšzemes kopprodukta (1), tāpēc valdības ir lielākie patērētāji Eiropā un to izdevumus nosaka publiskais iepirkums. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pārredzams, digitāls un konkurētspējīgs aprites publiskā iepirkuma instruments ar zaļo publisko iepirkumu, kā noteikts ES tiesību aktos, iekļaujas politikā vienotā tirgus attīstības veicināšanai, augsti kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem un patērētājiem un inovatīvas, gudras, ilgtspējīgas un sociāli atbildīgas Eiropas publiskā iepirkuma kultūras veidošanai (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aprites ekonomikas attīstība ir viena no galvenajām EESK interešu jomām. Publiskā iepirkuma pārvaldība ir centrāls un noteicošs faktors attiecībā uz investīciju palielināšanu vides sektorā, kā arī Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānā (3) un EESK atzinumā par jauno aprites ekonomikas rīcības plānu (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atzinuma mērķis ir ierosināt vairāku dažādu instrumentu integrēšanu ES tiesību aktos, lai veicinātu aprites publiskā iepirkuma izplatību, t. i., saskaņojot līgumu galveno mērķi ar vides un sociālajām tiesībām, kā arī meklējot un izvēloties ekonomiskus risinājumus, kas to darbības laikā mazāk ietekmē vidi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tiesību aktos un regulējumā ir jāveicina aprites publiskais iepirkums, izmantojot dažādus instrumentus (minimālie zaļā publiskā iepirkuma kritēriji, nozaru pieejas sekmēšana, ekodizaina satvara stiprināšana un ekodizaina noteikumu uzlabošana, obligāta pārraudzība) aprites ekonomikas publiskajā iepirkumā, lai: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | veicinātu kvalitāti un inovāciju, tostarp vides un sociālā perspektīvā; |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | samazinātu izdevumus, kas vietējām pašvaldībām pašlaik rodas saistībā ar to sniegtajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | padarītu publisko iepirkumu pārdomātāku un efektīvāku; |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | izmantotu publisko iepirkumu globālu problēmu, piemēram, klimata pārmaiņu, resursu nepietiekamības un nevienlīdzības, risināšanai, atbalstot sociālo politiku; |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | veicinātu pārkārtošanos uz ilgtspējīgākām un konkurētspējīgākām loģistikas ķēdēm un uzņēmējdarbības modeļiem; |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | sniegtu norādījumus publiskā iepirkuma satvara izmantošanai ārkārtas situācijā saistībā ar Covid-19 krīzi (5); |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | palīdzētu MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumiem piekļūt plašākai tirgus daļai, vienlaikus veicinot to klātbūtni vietējos tirgos un vēl jo lielāku klātbūtni Eiropas rūpnieciskajās sistēmās, jo pozitīvās mijiedarbības cikls var būt virzošs spēks investīcijām vides inovācijā un palielinātam pieprasījumam pēc specializētām un augstas kvalifikācijas darbvietām; |
| --- | --- |

2.5.7.

| 2.5.8. | aizstāvētu un paplašinātu patērētāju tiesības un labāk veicinātu tiesiskuma un taisnīguma principu piemērošanu, kā noteikts Eiropas sociālo tiesību pīlārā. |
| --- | --- |

2.5.8.

| 2.6. | Aprites publiskā iepirkuma ieviešana sekmē aprites ekonomikas attīstību. Daudzi no jaunajiem noteikumiem pašlaik joprojām ir balstīti uz brīvprātīgu pielāgošanu. Nākamais solis ir palielināt obligātu nolīgumu skaitu. Turklāt ir būtiski svarīgi, lai tiesiskais regulējums būtu vienkāršs, skaidrs un vienots. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Minimālie obligātie ES zaļā publiskā iepirkuma kritēriji

| 3.1. | Minimālie obligātie zaļā publiskā iepirkuma kritēriji var paaugstināt ilgtspējīga un aprites publiskā iepirkuma pamata līmeni visā Eiropā. Tie var atvieglot piedāvājuma specifikāciju formulēšanu: tie ietver saistības, kas publiskās pārvaldes struktūrām ir jāievēro, priekšrocības uzņēmumiem ar vidisko sertifikāciju, papildu ieguvumus atzinīgi vērtējamiem piedāvājumiem, jaunus piedāvājuma novērtēšanas kritērijus un publiskā pieprasījuma apkopošanu, lai veicinātu piedāvājumu kvalitatīvu izvērtēšanu. Ir svarīgi, lai šādi minimālie kritēriji nedarbotos kā šķērslis vadošajās pozīcijās esošajiem, nedz arī kavētu inovāciju vai sniegtu līgumslēdzējām iestādēm ieganstu prasīt vairāk, nekā nepieciešams. Svarīgākais ir tas, ka minimālie obligātie kritēriji ir regulāri jāpārbauda un jāatjaunina, lai ņemtu vērā tehnoloģisko progresu, un tie nedrīkst ierobežot tos, kuri dara vairāk. Tajā pašā laikā elastīgiem modeļiem ir jāveicina inovācija. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sociāli atbildīgs publiskais iepirkums drīzumā sniegs pozitīvus sociālos rezultātus publiskajos līgumos. Sociāli atbildīgam publiskajam iepirkumam ir potenciāls ietekmēt plašāku tirgu gan pieprasījuma, gan piedāvājuma ziņā. Iepērkot gudri, publiskie pircēji var veicināt nodarbinātības iespējas, pienācīgu darbu un sociālo un darba tirgus iekļaušanu, labākus nosacījumus cilvēkiem ar invaliditāti un nelabvēlīgākā situācijā esošajiem, piekļūstamību, kā arī ētisku tirdzniecību (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atbildīga un ētiska pirkšana var arī uzlabot to uzņēmēju profilu, kuri šiem jautājumiem piešķir vislielāko vērību, mudinot viņus iesaistīties atbildīgākā un ilgtspējīgā ražošanas procesa pārvaldībā un darba ņēmēju nodarbinātībā. Tas padara sociāli atbildīgu publisko iepirkumu par stratēģisku rīku efektīvai sociālās un darba politikas atbalstīšanai. Ir svarīgi īstenot aktīvu politiku ar mērķi atbalstīt un finansēt uzņēmumus, it īpaši MVU, kuri plāno veicināt šādus uzņēmējdarbības modeļus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lai panāktu sociālo ilgtspēju, ir vajadzīga stingra apņēmība, kam jānodrošina arī tas, ka publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības tiek piešķirtas tikai tiem uzņēmumiem, kuri darba ņēmējus nodarbina, piemērojot spēkā esošus koplīgumus, vai nodrošina kvalitatīvas darbvietas, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem un praksi, kas izriet no nolīgumiem starp sociālajiem partneriem. Tas novērsīs sociālo dempingu un nodrošinās godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Eiropas Komisija var atvieglot sociāli atbildīgu kritēriju pieņemšanu publiskajā iepirkumā un veicināt to izmantošanu visā Eiropas Savienībā. Tā varētu, piemēram, rīkot vairākus seminārus, lai uzlabotu informētību par jaunajiem norādījumiem sociālam iepirkumam (gaidāmi 2021. gadā) un par sociālo kritēriju un klauzulu izmantošanu publiskajā iepirkumā, lai atbalstītu sociālās ekonomikas organizācijas un pēc iespējas palielinātu sociālas atbildības iespējas preču ražošanā un pakalpojumu sniegšanā. Tā varētu arī atjaunināt #WeBuySocialEU kampaņu, kurā apkopota un izplatīta 71 laba prakse un vairāki video (7), lai iedvesmotu un mudinātu publiskos pircējus izmantot publisko iepirkumu kā veidu radīt pozitīvu sociālo un ētisko ietekmi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Apņemoties publiskajā iepirkumā integrēt minimālos zaļā publiskā iepirkuma kritērijus, tiks veicināta sociālā uzņēmējdarbība un sociālā ekonomika, pozitīvi ietekmējot gan MVU, gan patērētājus saistībā ar attiecīgajām organizācijām. Turklāt administrācijām ir jānodrošina, ka vides kritēriju ieviešana neizraisa ievērojamu administratīvā sloga pieaugumu. Šāds slogs, kas rodas iepirkuma procesā, ir viens no galvenajiem šķēršļiem MVU līdzdalībai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aprites publiskais iepirkums ļaus administrācijām pirkuma laikā ņemt vērā ne tikai zemākās cenas kritēriju, bet arī novērtēt piedāvājumu kvalitātes un apritīguma aspektus, produkta vai pakalpojuma aprites cikla izmaksas un izmantot kritērijus, kas neattiecas tikai uz cenu, piemēram, kvalitāti, ilgtspēju un sociālo ietekmi. Eiropas Komisijai, kas jau ir izstrādājusi standartizētus brīvi piekļūstamos aprites cikla izmaksu noteikšanas instrumentus (8), ir labas iespējas sniegt šādus pārredzamus un uzticamus instrumentus, ko iepirkuma veicēji var droši izmantot. Šādos instrumentos būtu arī jāparedz iespēja aprēķināt un iekļaut produktu oglekļa izmaksas. EESK aicina publiskos pircējus mudināt izmantot esošos instrumentus publiskajā iepirkumā, lai palīdzētu izstrādāt inovatīvus risinājumus, piemēram, ar inovācijas partnerībām vai konkursa dialogiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Aprites publiskā iepirkuma mērķim būtu jābūt virzīt līgumus uz atbilstību konkrētai vajadzībai, nevis vienkārši iepirkt konkrētus produktus rutīnas procesā. Konkrēti, visaptverošāks pētījums par vajadzībām ļaus pieņemt funkcionālu vai uz rezultātiem balstītu pieeju. Šādā veidā ir iespējams procesu padarīt elastīgāku, veikt inovācijas un sniegt visefektīvākos risinājumus, tādējādi samazinot izmaksas un resursu izmantošanu. Funkcionālas un uz rezultātiem balstītas pieejas vislabāk var nodrošināt pakalpojumu, nevis produktu iepirkumā, tostarp uzturēšanas un atpakaļnodošanas pakalpojumu jomā. Pieprasījums pēc šādiem pakalpojumiem radīs jaunas iespējas uzņēmējdarbībai vietējā līmenī. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Aprites publiskais iepirkums var aptvert produkta ekodizaina un tā reciklējamības veicināšanu, paplašinātu ražotāja atbildību, atkritumu rašanās novēršanu, iepakojuma materiālus, kā arī koplietojumu, sadarbīgo ekonomiku, atkalizmantošanu un atjaunošanu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Direktīvas neietver nekādus konkrētus obligātus noteikumus attiecībā uz emisijām vai aprites ekonomiku, taču tās dod publiskām iestādēm iespēju:






  — | ar stratēģisku iepirkumu, kas ir svarīgs un efektīvs līdzeklis sociālu, ekoloģisku un ekonomisku problēmu risināšanai, ietekmēt to, kā tirgū darbojas gan publiskais, gan privātais sektors, |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

ar stratēģisku iepirkumu, kas ir svarīgs un efektīvs līdzeklis sociālu, ekoloģisku un ekonomisku problēmu risināšanai, ietekmēt to, kā tirgū darbojas gan publiskais, gan privātais sektors,

| — | iepirkuma procesā, balstoties uz sociāliem apsvērumiem, ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu sasniegt kopīgus sabiedrības mērķus, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu līdztiesības veicināšanai, nodarbinātības iespējām un diskriminācijas apkarošanai (9). |
| --- | --- |

—

iepirkuma procesā, balstoties uz sociāliem apsvērumiem, ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu sasniegt kopīgus sabiedrības mērķus, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu līdztiesības veicināšanai, nodarbinātības iespējām un diskriminācijas apkarošanai (9).

Viena no iespējām ir apsvērt, vai pašreizējo sistēmu, kas lēmumu par stratēģiskā iepirkuma izmantošanu lielā mērā atstāj dalībvalstu ziņā, varētu aizstāt ar obligātiem ES kritērijiem dažās jomās, piemēram, ilgtspēja un aprites cikla izmaksas. Ar šādu politiku vienlaikus var tikt veicināts pētniecības un izstrādes satvars aprites risinājumu radīšanai.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   MVU

| 4.1.1. | Mērķis ir palielināt MVU un sociālo uzņēmumu dalību publiskajā iepirkumā, izmantojot inovatīvu aprites publisko iepirkumu un visu ieinteresēto personu lielāku profesionalizāciju. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Ir jāatbalsta iespējamie piegādātāji, jo īpaši MVU un sociālie uzņēmumi, lai tie pieteiktos aprites publiskajiem līgumiem. Daudzi MVU joprojām nezina par tirgus iespējām un to, kā tās atrast, tostarp to, kā izmantot Tenders Electronic Daily (TED portālu) (10) un kā atrast piedāvājumus citās valstīs, viņiem arī ir grūtības sniegt vides un sociālos apliecinājumus, kas iepircējiem ir vajadzīgi pieteikumu salīdzināšanai. Efektīvam un lietderīgam iepirkumam ir vajadzīgi kvalitatīvi pieteikumi. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Šajā saistībā sociālie un vides kritēriji var ietekmēt to, kuri MVU var piedāvāt savas preces un pakalpojumus. Lai šos kritērijus ievērotu, MVU būs jāveic būtiski ieguldījumi bez jebkādas garantijas. Tāpēc administrācijām ir jāgādā par to, lai, piešķirot tiesības slēgt līgumus, tās nebalstītos galvenokārt vai tikai uz zemāko cenu, jo tas kaitētu MVU. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Resursu efektīvas izmantošanas palielināšanai un virzībai uz ilgtspēju ir nozīme inovācijā un konkurences priekšrocībā daļai no ražošanas sistēmas, un tas jo īpaši attiecas uz MVU. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Šāda inovatīva pieeja aprites publiskajam iepirkumam darbojas ne tikai valsts vai reģionālā, bet neapšaubāmi arī vietējā līmenī, kurā tās ietekme būs visspēcīgākā MVU un kooperatīvu gadījumā. Piemēram, Eiropas Komisijas Lielo pircēju iniciatīvas aprites un ilgtspējīgai būvniecībai mērķis ir palielināt inovatīvu risinājumu publiskā iepirkuma izplatību, koncentrējoties uz bezemisiju būvlaukumiem, elektriskiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un aprites būvmateriāliem. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Lielāks stimuls tiks sniegts komerciālai inovācijai; ir gaidāma uzlabota pārraudzība (ekonomikas un vides rezultāti); procedūru digitalizācija palīdzēs mazajām ekonomikas vienībām piedalīties uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Klauzulas un marķējumi

| 4.2.1. | Pienākums piemērot minimālos ES zaļā publiskā iepirkuma kritērijus visiem piedāvājumiem neatkarīgi no to summas (t. i., 100 % no vērtības, pamatojoties uz piedāvājumu, nevis piedāvājuma procentuālo daļu) atvieglos pārkārtošanos un nodrošinās, ka iepirkums ir gan zaļš, gan ilgtspējīgs. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Prasība obligāti iekļaut sociālās klauzulas uzaicinājumos iesniegt piedāvājumu koncesijas līgumu un darbu, pakalpojumu un piegāžu, it īpaši, bet ne tikai arī attiecībā uz darbietilpīgiem darbiem (piemēram, uzkopšanas un ēdināšanas pakalpojumi utt.), līgumu slēgšanas tiesību iegūšanai nodrošinās, ka sociālā aspekta novērtēšana, kas līdztekus ekonomiskajiem un vides aspektiem veido ilgtspējīgas attīstības trešo pīlāru, kļūst par pastāvīgu sastāvdaļu iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Sociālās klauzulas attiecas uz to, vai pareizi tiek ievērots piemērojamais koplīgums, kas attiecas uz visiem darba ņēmējiem. Taču tās var kalpot arī vispārējām sabiedrības interesēm: riska grupu nodarbināšanai, sociālās ekonomikas projektiem. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Kad vien iespējams, līgumslēdzējai iestādei piedāvājuma specifikācijā būtu jāprasa ekomarķējums vai sertifikācija. Ekomarķējums var būt vērtīgs instruments iepircējiem. Pašlaik iepircēji var norādīt, ka precēm un pakalpojumiem ir jāatbilst ekomarķējuma tehniskajām specifikācijām. Viņi var prasīt noteiktu ekomarķējumu, taču viņiem ir jānodrošina, ka tas atbilst noteiktiem nosacījumiem, kas paredzēti publiskā iepirkuma direktīvās. Tas ir sarežģīti, un daudzos gadījumos iepircējiem nav laika un resursu, lai to paveiktu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Ekomarķējums ir labs mehānisms, ko izmantot, ja var iekļaut apritīguma aspektus, taču pašreizējās direktīvas to padara nevajadzīgi sarežģītu iepircējam, jo uzsvars tajās ir uz to, ka iepircējs precīzi zina, ko ekomarķējums ietver. Taču ekomarķējuma būtība ir palīdzēt iepircējam, neliekot saprast visas produkta/pakalpojuma tehniskās detaļas un tā ietekmi. Ir svarīgi, lai ekomarķējums būtu uzticams un rūpīgi pārbaudīts, nepieļaujot nepatiesus apgalvojumus un zaļmaldināšanu. Iepircējiem virzoties uz funkcionālākām un vairāk uz rezultātiem balstītām pieejām, pieprasījums pēc aprites ekonomikas pakalpojumiem palielināsies. Ekomarķējumu var arī piešķirt pakalpojumiem, kā piemēru var minēt neseno ES ekomarķējumu uzkopšanas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Apmācība

| 4.3.1. | Ir būtiski svarīgi apmācīt publiskos pircējus aprites publiskā iepirkuma juridiskajos un tehniskajos aspektos un aprites cikla izmaksu koncepcijā, kā arī apmācīt šādus pircējus, kuri ir tiešie lietotāji, produktu ilgtspējīgā izmantošanā. ICLEI (11) kopā ar citām organizācijām atjaunināja Eiropas Komisijas zaļā publiskā iepirkuma apmācību rīkkopu. Komisijas apmācību programma, kurā attiecīgos darbiniekus apmācītu par aprites publiskā iepirkuma speciālistiem dažādās jomās, būtu ieguldījums, kura rezultātā var samazināt izdevumus un tādējādi radīt ietaupījumus. Ir svarīgas arī vispārīgās prasmes, piemēram, tirgus dialoga spējas. Sadarbība un dialogs starp pircējiem un piegādātājiem palīdz pircējiem saprast, kas ir pieejams tirgū, un palīdz piegādātājiem sagatavoties pircēju turpmāko vajadzību apmierināšanai. Attiecīgo darbinieku apmācīšana kļūt par aprites publiskā iepirkuma speciālistiem dažādās jomās ir ieguldījums, kura rezultātā var samazināt izdevumus un tādējādi radīt ietaupījumus. Turklāt ir jāatbalsta iespējamie piegādātāji, it īpaši MVU un sociālie uzņēmumi, lai tie pieteiktos aprites publiskajiem līgumiem. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Veicināšana

| 4.4.1. | Ir būtiski svarīgi veicināt aprites publiskā iepirkuma ideju vai nu ar labu piemēru un prakšu plašāku paziņošanu, vai, iespējams, ar citām pārvaldības darbībām, piemēram, ar veicinošām kampaņām, vai – attiecīgā gadījumā – ar publiskām un apmācību iniciatīvām, ko EESK varētu atbalstīt un organizēt. Aprites publiskajam iepirkumam bez prasmīgiem iepircējiem ir vajadzīgi arī apņēmīgi lēmumu pieņēmēji, informēti lietotāji, līgumu pārvaldītāji un iesaistīti piegādātāji, kuri var apmierināt jaunās vajadzības. Izmēģinājuma projekti ir lieliska iespēja publiskajiem pircējiem veidot spējas, vairot informētību un veicināt pārmaiņas tirgū, radot reālas iespējas uzņēmējdarbībai. Ar Eiropas finansējuma plūsmām nākotnē būtu jāturpina atbalstīt inovatīvus aprites publiskā iepirkuma izmēģinājumus, kas veicina mācīšanos darot un sniedz iespējas plašākai izvēršanai un atkārtošanai. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komisija kopš 2010. gada ir apkopojusi 189 iedvesmojošus piemērus zaļā publiskā iepirkuma jomā. Vēl 12 tiks sagatavoti 2021. gadā. Daudzi no tiem arī ietver aprites publisko iepirkumu. Tas varētu pastiprināt centienus veicināt labas prakses, kas ir izplatītas visās dalībvalstīs (12). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Eiropas Komisija un EESK 2017. gada martā kā kopīgu iniciatīvu atklāja Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platformu. Tā apvieno ieinteresētās personas, kas Eiropā darbojas aprites ekonomikas jomā, un veicina labas prakses piemēru, zināšanu un aprites ekonomikā gūto atziņu apmaiņu (13) (14). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Dažās valstīs ir valsts iepirkuma balvas, un tās parasti ietver kaut ko saistībā ar zaļu/inovatīvu/sociālu iepirkumu. EESK ierosina izveidot Eiropas publiskā iepirkuma balvu. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | ES iestādēm būtu arī jārāda piemērs, veicot aprites publisko iepirkumu un to demonstrējot ar gadījumu analīzi, lai uzsvērtu visiem publiskajiem pircējiem pieejamās iespējas un ieguvumus. Principā visiem piedāvājumiem ir jāietver zaļā publiskā iepirkuma kritēriji. |
| --- | --- |

4.4.5.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en.

1

(2)  Eiropas Komisija 2017. gadā publicēja noderīgu brošūru par šo tematu: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/cp_european_commission_brochure_lv.pdf.

2

(3)  Sk. Komisijas aprites ekonomikas rīcības plānu, EESK atzinumu par jauno aprites ekonomikas rīcības plānu un Eiropas Parlamenta pašiniciatīvas ziņojumu.

3

atzinumu par jauno aprites ekonomikas rīcības plānu

(4)  OV C 364, 28.10.2020., 94. lpp.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020XC0401(05)&from=LV.

5

(6)  Tiks minēti ES norādījumos sociālam iepirkumam, kas pašlaik tiek gatavoti.

6

(7)  #webuysocialeu – YouTube.

7

YouTube

(8)  Aprites cikla izmaksas – Zaļais publiskais iepirkums – Vide – Eiropas Komisija (europa.eu).

8

(9)  Pursuing social goals through public procurement | EASME (europa.eu).

9

(10)  https://ted.europa.eu/TED/browse/browseByMap.do.

10

(11)  Apvienība “Vietējās pašvaldības – ilgtspējai” (https://iclei-europe.org).

11

(12)  See https://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm.

12

(13)  Sk. https://circulareconomy.europa.eu/platform/en/good-practices.

13

(14)  Labs vietējā iepirkuma plāna piemērs ir Amsterdamas plāns: https://mk0mraduurzaamnh901f.kinstacdn.com/wp-content/uploads/2020/01/MRA_CirculairInkopen_ENGdef01.pdf.

14

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/23

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Zaļajam kursam bez sociālā kursa – nē!”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2021/C 341/03)

| Ziņotājs: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Norbert KLUGE

| Pilnsapulces lēmums | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 11.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 213/3/12 |

Pilnsapulces lēmums

20.2.2020.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

11.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

213/3/12

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Valstīm, uzņēmumiem un iedzīvotājiem kopīgi jārisina šie uzdevumi, kas mainās strauji un fundamentāli. Viņiem jāuzņemas kopīga atbildība, lai neviens netiktu atstāts novārtā. Atveseļošanas pamatā jābūt principiem: “aizsargāt cilvēktiesības un sociālās tiesības, demokrātiskās vērtības un tiesiskumu, pilnībā atraisīt vienotā tirgus potenciālu, sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), izveidot aprites ekonomiku un vēlākais līdz 2050. gadam Eiropas Savienībā panākt klimatneitralitāti” (1). EESK uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadošā loma šajā procesā, arī visā pasaulē. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pārkārtošanās uz zaļāku un ilgtspējīgāku ekonomikas paradigmu izraisīs augstas ekonomiskās izmaksas, kas radīs sociālās nevienlīdzības un sociālās kohēzijas samazināšanās risku (2). Nav iespējams zaļais kurss bez tajā integrētā sociālā kursa. Ciešas saiknes starp zaļo kursu un sociālo taisnīgumu nodrošināšanai ir nepieciešami vairāki svarīgi politikas elementi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nodarbinātības un prasmju veicināšana, netraucēta pārkārtošanās un dinamisks sociālais dialogs noteikti ir svarīgi elementi. Tomēr, sociālais kurss kā būtiska jaunā zaļā kursa sastāvdaļa noteikti nav saistīts tikai ar “darbu”. Tas ir par ienākumiem, sociālo nodrošinājumu un fiskālo atbalstu visiem, kam tas vajadzīgs, tostarp tiem, kuriem vispār nav piekļuves darbam. Visu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku iekļaušana jāpanāk kopīgiem spēkiem, un tā ir kopīga atbildīga lēmumu pieņemšanā pat uzņēmumu mērogā – proti, jāpievērš uzmanība neaizsargātāko grupu iekļaušanai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Uzņēmumiem ir jādod ieguldījums zaļajā/sociālajā kursā savu attiecīgo spēju robežās. Tiem, protams, ir jāsaglabā mērķis attiecībā uz rentabilitāti un konkurētspēju. Tajā pašā laikā tiem var būt lielāka nozīme savu konkrēto ieguldījumu pārvaldībā, lai sekmīgi un sociāli izdevīgi īstenotu zaļo kursu, atveseļošanas un noturības plānus un industriālo pārveidi. Tostarp būtu jāveicina uzņēmējdarbība, MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumu īpašā loma, un tie būtu jāuzskata par papildu dalībniekiem reģionālo un vietējo darba tirgu sasaistē ar pārmaiņām rūpniecībā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Viens no šādas pieejas galvenajiem elementiem ir spēcīgs, uz nākotni vērsts sociālais dialogs (3). Tādējādi tiks veicināta arī atvērtāka, līdzdalībai labvēlīgāka korporatīvā pārvaldība. Lai gan efektīva lēmumu pieņemšana ir viens no galvenajiem uzņēmumu panākumu priekšnosacījumiem un lai gan uzņēmumu valdēm ir jāsaglabā iespējas brīvi rīkoties, lai līdzsvarotu atsevišķu ieinteresēto personu intereses, sociālais dialogs var būt lietderīgs instruments, kas uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu uzņēmumos, kā to apstiprinājuši daudzi empīriski pētījumi. Workers’ voice (4) (darba ņēmēju balss) cenšas panākt pozitīvas ilgtermiņa pārmaiņas uzņēmumā, izmantojot iekšējās zināšanas par uzņēmuma procedūrām, tādējādi pilnveidojot riska pārvaldību un atbilstības kontroli. Tas palielina informācijas apjomu un lēmumu kvalitāti, kas jāpieņem valdēs. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas izpratni šajā jautājumā, kas pausta Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā (2021. gada marts): “Eiropai pārejot no reaģēšanas krīzes situācijā uz atveseļošanu, darba ņēmēju un viņu pārstāvju sociālajam dialogam, informēšanai, konsultēšanai un līdzdalībai dažādos līmeņos (arī uzņēmumu un nozaru līmenī) ir svarīga nozīme ekonomikas pārkārtošanā un inovācijas veicināšanā darbavietā, īpaši ņemot vērā notiekošo divējādo pārkārtošanos un pārmaiņas darba pasaulē” (5). Komisija mudina valstu iestādes un sociālos partnerus nodrošināt darbinieku informēšanu un konsultēšanu un veicināt darbinieku līdzdalību uzņēmuma līmenī, lai veicinātu inovāciju darbavietā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Šāda sistēmiska izpratne par workers’ voice nozīmi uzņēmumu lēmumu pieņemšanā par pārstrukturēšanu un inovāciju darbā būtu jāņem vērā arī saistībā ar Eiropas pusgada un valstu noturības plānu reformu. To varētu plašāk izmantot ES tirdzniecības politikā, izstrādājot kopēju tirdzniecības politiku. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Lai gan spēkā esošais ES korporatīvās pārvaldības regulējums uzņēmumiem sniedz norādījumus par to, kā ievērot dažādas ieinteresēto personu intereses, ilgtspējīgai korporatīvai pārvaldībai ir vajadzīga plašāka un plurālistiska izpratne par to, kādam jābūt uzņēmumam. Atzīstot akcionāru svarīgo nozīmi uzņēmumu darbības pārraudzībā, EESK vēlas sagaidīt stimulu, kas mudinātu apsvērt iespēju ES korporatīvās pārvaldības regulējumā iekļaut atbilstīgākas un lielākā mērā uz ieinteresētajām personām vērstas ES sabiedrību tiesības, vienmēr atzīstot workers’ voice. Šādai uz nākotni vērstai pieejai, kurā lielākā mērā ir ņemtas vērā kopējās intereses, būtu jāpalīdz labāk risināt milzīgās problēmas, ko rada klimata un digitālas pārmaiņas, kā arī atgūšanās no Covid-19 pandēmijas.
  Laba korporatīvā pārvaldība būtu jāskata no sabiedrības skatpunkta, apvienojot “izmaksas”, ko ilgtspēja rada uzņēmumam, un ieguvumus, ko sabiedrība gūst no ilgtspējīgākas korporatīvās pārvaldības. Papildus ieguvumiem vides jomā tie veicinātu virzību uz iekļaujošāku sabiedrību, proti, pieņemot darbā daudzveidīgākus darbiniekus. |
| --- | --- |

1.8.

Laba korporatīvā pārvaldība būtu jāskata no sabiedrības skatpunkta, apvienojot “izmaksas”, ko ilgtspēja rada uzņēmumam, un ieguvumus, ko sabiedrība gūst no ilgtspējīgākas korporatīvās pārvaldības. Papildus ieguvumiem vides jomā tie veicinātu virzību uz iekļaujošāku sabiedrību, proti, pieņemot darbā daudzveidīgākus darbiniekus.

| 1.9. | Visu ieinteresēto personu, jo īpaši darba ņēmēju kā uzņēmumu veidojošo elementu, viedoklim jābūt neatņemamai daļai centienos veicināt ilgtspējīgus un konkurētspējīgus nākotnes uzņēmumus veselīgā vidē. MVU, kooperatīviem un sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir svarīga nozīme šajā koncepcijā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lai nodrošinātu vairāk demokrātijas ekonomikas jomā, EESK sagaida, ka ES satvars ekonomikas jomā kļūs atvērtāks un iekļaujošāks, kas aktīvākajiem iedzīvotājiem nodrošinās iespējas kļūt par uzņēmējiem, darba ņēmējiem un patērētājiem/ražojošiem patērētājiem un demokrātiskām un pārstāvības organizācijām radīs iespēju paredzēt un virzīt pārmaiņas (6). Turklāt uzņēmumi būtu jāmudina sniegt savu ieguldījumu iekļaujošākas sabiedrības izveidošanā. Tas ir visefektīvākais veids, kā sasniegt ES mērķi “neatstāt nevienu novārtā”. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uzskata, ka jāveicina prakse, kuras ietvaros izpilddirektoru pienākums ir vērtības radīšana, īstenojot ilgtermiņa intereses un tādējādi pastiprinot direktoru atbildību par uzņēmuma ilgtspēju. Darba ņēmēju ieguldījumam, izmantojot atbilstošus līdzekļus, var būt labvēlīga ietekme uz ilgtermiņa korporatīvajām stratēģijām un ieguldījumiem. Ir pierādīts, ka metodes, piemēram, darba ņēmēju pārstāvība valdes līmenī, daudzreiz ir labvēlīgi ietekmējušas ilgtermiņa korporatīvās stratēģijas un ieguldījumus (7). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Turpmākajā atjauninātajā industriālajā stratēģijā ir jāatzīst sociālā dimensija un, izstrādājot galvenos darbības rādītājus, lai labāk novērtētu Eiropas rūpniecības pārveidi un tās noturību pēcpandēmijas periodā, jāņem vērā sociālie un ekoloģiskie aspekti, un tie jāiekļauj atjauninātajā ES industriālajā stratēģijā, ko Komisija publicēja 2021. gada 5. maijā. Vienādā mērā jāņem vērā sociālie (tostarp darba), kā arī ekonomiskie un ekoloģiskie aspekti. Korporatīvās pārvaldības uzskaites sistēmās būtu jāņem vērā ne tikai industriālā politika un finanšu tirgi, bet arī galveno darbības rādītāju vides un sociālā dimensija, un tām būtu jāmēra dabas (8), sociālais un cilvēkkapitāls līdzās finanšu kapitāls kapitālam. Eiropas tiesību aktiem būtu jāveicina tādi grāmatvedības standarti Eiropā, kas pienācīgi atspoguļo patiesās sociālās un ekonomiskās izmaksas. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ņemot vērā šos apsvērumus, EESK vēlas visos līmeņos uzsākt politisku diskusiju par to, kā izveidot jaunu ES ieinteresēto personu satvaru. Eiropas Parlamentam un turpmākajām ES Padomes prezidentvalstīm ir jāvada debates par to, kā visu interešu grupu mijiedarbību iespējams kartēt politiskā ziņā un laika gaitā arī ar uzlabota ES ieinteresēto personu tiesiska satvara starpniecību, kas būtu viens no galvenajiem priekšnosacījumiem, kurš sekmētu klimatam labvēlīgu un noturīgu, ekonomiski veiksmīgu, ilgtermiņā ilgtspējīgu un vienlaikus arī sociāli atbildīgu uzņēmumu izveidi. Tam būtu jāietver apsvērumi par ieguldītāju darbībām un kapitāla tirgiem. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Lai nodrošinātu līdzdalību Eiropas līmenī, kā arī tiešu informāciju, EESK aicina ES Komisiju un ES Parlamentu sekot līdzi diskusijai par ES pamatdirektīvu attiecībā uz minimālajiem standartiem saistībā ar informēšanu, uzklausīšanu un darba ņēmēju līdzdalību valdes līmenī gadījumos, kad uzņēmumi pieņem ES sabiedrību tiesības. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Lēmumu pieņemšanas kvalitāte uzņēmumā ir ļoti svarīga visām ieinteresētajām personām, tostarp akcionāriem. Ņemot vērā minēto un tiecoties sasniegt ES mērķus, kas izvirzīti zaļajā kursā un atveseļošanas instrumenta programmā, EESK aicina ES politikas veidotājus rast jaunu pieeju ES korporatīvās pārvaldības regulējumam un Akcionāru tiesību direktīvai un turpināt to pilnveidošanu. Tomēr EESK uzsver, ka, šajā ziņā veicot jebkādas iespējamās regulatīvās darbības, svarīga nozīme ir ietekmes novērtējumam un labāka regulējuma principu ievērošanai. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Lai gan skaidri ir jānosaka ikviena dalībnieka (uzņēmumu, iestāžu un pilsoniskās sabiedrības) pienākumi, EESK uzskata, ka šajās debatēs, kuru mērķis ir izveidot labu korporatīvās pārvaldības satvaru, īpaši jāuzsver saikne ar aktīva darba tirgus politiku un tās ietekmi uz reģioniem, kā arī efektīvu valsts nodarbinātības pakalpojumu, sociālā nodrošinājuma sistēmu, kas pielāgotas mainīgiem darba tirgus modeļiem, un piemērotu drošības tīklu izveides attiecībā uz minimālajiem ienākumiem un sociālajiem pakalpojumiem neaizsargātākajām grupām nozīme. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Ņemot vērā labas korporatīvās pārvaldības koncepciju veiksmīgam zaļajam kursam, kurā iekļauts sociālais kurss, EESK aicina Eiropas Komisiju iekļaut savā darba programmā plašāku ieinteresēto personu modeli kā korporatīvās pārvaldības ilgtspējas kritēriju. Debašu pamatā varētu būt gan EESK, gan EP jau pieņemtas rezolūcijas, atzinumi un ziņojumi. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Zaļais kurss un ekonomikas atveseļošana pēc Covid-19 kā Eiropas taisnīgas pārkārtošanās jautājums

| 2.1. | Eiropas tiesiskais regulējums joprojām pilnībā neatbilst sociālajiem, ekoloģiskajiem un ekonomiskajiem mērķiem. Lai gan “Rīcības plāns: ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana” (9), kura mērķis ir novirzīt kapitāla plūsmas uz ilgtspējīgāku ekonomiku, integrējot ilgtspēju riska pārvaldībā un veicinot pārredzamību un ilglaicīgumu, attiecas uz ilgtspējības vides, ekonomikas un sociālo dimensiju, vienotajā klasifikācijas sistēmā (jeb taksonomijā) attiecībā uz ilgtspējīgām darbībām līdz šim definēti tikai kritēriji saistībā ar vidiski ilgtspējīgu saimniecisko darbību, bet sociālo kritēriju definēšana ir atlikta (10). Šajā saistībā Eiropas Komisija uzskata, ka ieguldītāji (arī darba ņēmēji iegulda savā uzņēmumā) ir viens no ilgtspējīgas attīstības virzītājspēkiem, un tā arī pēta veidus, kā nodrošināt iespēju patērētājiem un citām ieinteresētajām personām pāriet uz ilgtspēju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Covid-19 pandēmijas ietekme uz nodarbinātību un uzņēmumiem ir nepieredzēta; tā skar veselību un drošību, darba organizāciju un uzņēmumu ekonomisko un finansiālo situāciju un paātrina uzņēmumu pārstrukturēšanas un digitalizācijas tendences, kā arī polarizāciju darba tirgos. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ņemot vērā šo nenoteiktību, Eiropas politikai ir reāli jāuzlabo cilvēku dzīve (11). Lai radītu iekļaujošas, plurālistiskas un demokrātiskas sabiedrības sociālo modeli, ir vajadzīga noturīga pilsoniskā sabiedrība un stabila un ilgtspējīga sociālā vide, kuras pamatā ir valstu politika un integrācija, kas saistīta ar darbu. Pretējā gadījumā nacionālisma un populisma uzplaukums arvien vairāk apdraudēs demokrātiskās vērtības un graus sociālo un politisko stabilitāti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Noteikti ir jāizstrādā plaša sociālās dimensijas koncepcija, lai veicinātu zaļo kursu un iekļautu visas attiecīgās ieinteresētās personas. Šāda pieeja būtu jāpiemēro attiecīgajiem ES, kā arī dalībvalstu politikas virzieniem, piemēram, nodarbinātības, sociālās aizsardzības un labklājības, veselības, izglītības un apmācības jomā, galveno uzmanību pievēršot īpaši neaizsargātām sabiedrības grupām. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ES dalībvalstīm būtu jāveicina strukturālās reformas, jo īpaši sociālās aizsardzības, nodarbinātības un izglītības un apmācības politikas jomās, lai uzlabotu to piemērotību taisnīgas pārkārtošanās problēmu risināšanai. Tas ietver aktīvu darba tirgus politiku, efektīvus valsts nodarbinātības dienestus, sociālā nodrošinājuma sistēmas, kas pielāgotas mainīgiem darba tirgus modeļiem, un piemērotu drošības tīklu izveidi attiecībā uz minimālajiem ienākumiem un sociālajiem pakalpojumiem neaizsargātākajām grupām. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ilgtspējīgiem uzņēmumiem ir jārada konkurētspēja, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un ienākumu iespējas noturīgās vietās un veselīgā vidē. Tas ir viens no galvenajiem Eiropas mērķu un vērtību priekšnosacījumiem, kas nodrošinās, ka pārmaiņas ceļā uz taisnīgu pārkārtošanos sniedz labumu visai pilsoniskajai sabiedrībai. Pārkārtošanās un krīzes laikā darbinieku un ieinteresēto personu iesaistei ir svarīga nozīme, un tā var veidot stingru pamatu darbinieku atbalstam uzņēmumos un sabiedrībā un tādējādi veicināt drošību un stabilitāti. Tas nodrošina uzņēmuma priekšrocības konkurences ziņā globālajā sabiedrībā. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Ceļā uz ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību

| 3.1. | Vienlaikus ņemot vērā valstu un uzņēmumu atšķirības, informēšana, uzklausīšanu un darba ņēmēju līdzdalību valdes līmenī ir nozīmīgs ilgtspējīgu uzņēmumu politikas jautājums, kas veicina ilglaicīgāku attīstību un ekonomikas reformu programmā uzlabo pieņemto lēmumu kvalitāti (12). Šajā kontekstā uzņēmuma “labā reputācija” kļūst par konkurences priekšrocību. Ilgtspējīgai korporatīvai pārvaldībai ir jāveicina ilgtermiņa apsvērumi un plurālisms uzņēmuma lēmumos, vienlaikus saglabājot lēmumu pieņemšanas precizitāti, kvalitāti un efektivitāti. To uzņēmumu likumīgās intereses, uz kuriem attiecas direktoru pienākumi, ir jānošķir no akcionāru interesēm, kas dažkārt ir vērstas uz īstermiņa peļņu. Plurālistiskā, ilgtermiņa un ilgtspējīgā pieejā būtu jāiekļauj gan darbinieku, gan citu ieinteresēto personu intereses. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šajā nolūkā Eiropas Komisija ir veikusi dažus provizoriskus pasākumus, lai ierosinātu iespējamu likumdošanas iniciatīvu par obligātu pienācīgu rūpību. EESK pilnībā atbalsta minētās iniciatīvas (13). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Turklāt līdztekus izmaksu un produktivitātes rādītājiem būtu jāapspriež un jāizstrādā jauna pārmaiņu prognozēšanas un pārvaldības paradigma kā “labas” korporatīvās pārvaldības elements, kurā ņemtas vērā arī pārstrukturēšanas un pārmaiņu sociālās izmaksas un uzņēmuma ieguldījums iekļaujošākas sabiedrības izveidē. Jāņem vērā arī ietekme uz ienākumu sadali, vecumu un dzimumu līdztiesību, darbavietām, vides un nodarbinātības kvalitāti, kā arī ilgtspēju un sociālo integrāciju (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sociālie jautājumi finanšu analīzē un uzņēmumu vērtēšanā vēl netiek atspoguļoti tādā pašā veidā kā galvenie darbības rādītāji. Lai gan Eiropas Komisija ir uzdevusi Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējai grupai (EFRAG) izstrādāt Eiropas ziņošanas standartu, pasaules mēroga ietekmes noteikšanas un vērtēšanas standarts attiecībā uz uzņēmumu darbības ietekmi naudas izteiksmē un tās atklāšanu vēl nav izstrādāts. Uzņēmumu ietekmes novērtēšana, tās cenas noteikšana un ziņošana par to ļautu uzņēmumiem vieglāk sasniegt klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šajā ziņā gaidāmajā direktīvas par nefinanšu pārskatiem pārskatīšanā EESK sagaida skaidru progresu attiecībā uz pārskatu sniegšanas standartiem, kas saistīti ar pārvaldības sociālajiem un darba aspektiem, tostarp darba apstākļiem, vienlīdzību padomēs un nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbinātību. Uzņēmumu visaptverošā ilgtspēja būtu jāizmēra un precīzi jānovērtē. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Saskaņā ar zaļā kursa un atveseļošanas mērķiem korporatīvās pārvaldības mērķi laikposmā, kamēr akcionāri sāk saņemt peļņu, pašreiz ir jāpapildina ar sociālās un ekoloģiskās atbildības izpratni (15). Tādēļ ir svarīgi nodrošināt pastāvīgus kanālus workers’ voice uzklausīšanai uzņēmuma lēmumu pieņemšanas procesā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kā jau minēts EESK atzinumā par tematu “Rūpniecības pāreja uz zaļu un digitālu Eiropas ekonomiku” (16), EESK aicina Komisiju stiprināt un attīstīt sociālo dimensiju pielāgotajā un atjauninātajā industriālajā stratēģijā. Tam vajadzētu ietekmēt arī galvenos darbības rādītājus, kurus nepieciešams izstrādāt, piemēram, izskatot iespēju iekļaut sociālos rādītājus. Ir jādod iespēja darbiniekiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem piedalīties apspriedēs par attiecīgiem galvenajiem darbības rādītājiem, kas ļautu novērtēt zaļā kursa panākumus gan nozares, gan uzņēmumu līmenī. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Jāapsver, vai ES tiesiskajam regulējumam būtu jāpalīdz noteikt minimālos standartus attiecībā uz informēšanu, konsultēšanu un darba ņēmēju līdzdalību, izmantojot atbilstīgus kanālus, piemēram, workers’ voice (17) pārstāvību uzņēmuma valdē, kas garantētu agrīnu darba ņēmēju informēšanu un konsultēšanu, kā arī pārmaiņu paredzēšanu. Lai gan šajā ziņā ir pozitīva pieredze, tomēr īstenošana un izpilde ir jāuzlabo. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Līdztekus ir jāveicina dzimumu vienlīdzīga pārstāvība uzņēmumu valdēs un izpildvadības amatos. Ir jānovērš tas, ka tiek apieti noteikumi par darbinieku līdzdalību padomes līmenī vai ka tā tiek samazināta, jāvēršas pret korporatīvo “juridisko inženieriju” un mākslīgiem veidojumiem, piemēram, pastkastītes uzņēmumiem, kas izveidoti ar mērķi izvairīties no darbinieku līdzdalības. Attiecībā uz darba ņēmēju līdzdalību valdes līmenī, kas paredzēta valsts tiesību aktos vismaz divpadsmit dalībvalstīs un ko parasti saprot kā līdzdalību lēmumu pieņemšanā, tas nozīmē pieeju, kas aktīvi attīsta un veicina obligātu līdzdalības tiesību minimumu, pamatojoties uz kopējiem Eiropas minimālajiem pārstāvības standartiem. Viens no piemēriem ir direktīva par Eiropas uzņēmumu padomēm, kuras mērķis ir labāk saskaņot pašreizējo situāciju un starptautiskās pārstrukturēšanas nākotnes vajadzības, nodrošinot Eiropas uzņēmumu padomēm nepieciešamos resursus un kompetenci un paredzot sankcijas uzņēmumiem, kas neievēro noteikumus. Arī apspriešanos nozares mērogā vajadzētu izmantot aktīvāk. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Sociālai Eiropai jārīkojas pēc kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina, ka korporācijas un to īpašnieki ievēro “labas korporatīvās pārvaldības” principus. Tas ir efektīvs sociālā dialoga elements (18). Šajā ziņā svarīga nozīme būs saistošam ES tiesiskajam regulējumam par pienācīgu rūpību un atbildīgu darījumdarbību, kas paredz darbinieku iesaistīšanu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Lai veicinātu sociālo nodrošinājumu un izaugsmi, “līdzdalības integrēšanai” jākļūst par transversālu strukturālu elementu visos Eiropas tiesību aktos un iniciatīvās, kas skar darba un dzīves apstākļus. |
| --- | --- |

3.11.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  EESK priekšlikumi attiecībā uz atveseļošanos un pārveidi pēc Covid-19: ceļā uz jaunu sabiedrības modeli.

1

(2)  OV C 47, 11.2.2020., 30. lpp.

2

(3)  OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.

3

(4)  Darbinieku interešu pārstāvība darba plānošanas un uzņēmuma līmenī, ko īsteno uzņēmumu padomes un darba ņēmēju pārstāvji uzņēmumu valdēs, katrā konkrētā gadījumā kā funkcionāls ekvivalents atšķirīgi mijiedarbojas ar sociālo dialogu un darba koplīgumu sistēmām, jo īpaši valstu kontekstā. ES līmenī jēdzieni “informēšana” un “uzklausīšana” ir definēti direktīvā par Eiropas uzņēmumu padomēm Attiecībā uz līdzdalību uzņēmumu valdēs ES tiesību akti par Eiropas uzņēmējsabiedrībām (SE) attiecas tikai uz iepriekš spēkā esošajiem valstu noteikumiem. Šī iemesla dēļ “workers’ voice” tiek izmantots kā vispārējs termins nolūkā panākt vienotu izpratni par šī atzinuma mērķi.

4

SE

workers’ voice

(5)  https://ec.europa.eu/info/files/european-pillar-social-rights-action-plan_lv

5

(6)  Eiropas Komisija gatavo iniciatīvu par zaļo iespēju nodrošināšanu patērētājiem, kura attieksies arī uz dažiem sociālajiem elementiem. Turklāt tiks īstenota ilgtspējīga izstrādājumu iniciatīva, kas prasīs sniegt informāciju par atsevišķu izstrādājumu kategoriju ilgtspējības kritērijiem, un tā attieksies arī uz sociālajiem aspektiem.

6

(7)  Šie aspekti tiks aplūkoti gaidāmajā Komisijas tiesību akta priekšlikumā par ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību un jo īpaši tā daļā, kas attiecas uz direktoru pienākumiem. Komisija uzskata, ka arodbiedrības un ieinteresētās personas ir jāiesaista konceptuālās diskusijās jau agrīnā posmā.

7

(8)  Eiropas Komisija jau sadarbojas ar uzņēmumiem saistībā ar dabas resursu uzskaiti. Tā kā ir dažādas metodes, pašreiz notiek mēģinājumi tās racionalizēt un izstrādāt vienotus standartus šajā nolūkā. Šādu standartu izstrādē būtu jāiesaista arodbiedrības un ieinteresētās personas.

8

(9)  COM(2018) 97 final.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

10

(11)  OV C 228, 5.7.2019., 24. lpp.

11

(12)  OV C 161, 6.6.2013., 35. lpp.

12

(13)  OV C 429, 11.12.2020., 136. lpp.

13

(14)  Piemēram, “Vērtību līdzsvarošanas alianses” apsvērumi varētu palīdzēt bilancēs piešķirt lielāku vērtību ieguldījumiem kvalificētā personālā. Šajā aliansē pašreiz sadarbojas vairāku lielu Vācijas uzņēmumu valdes. https://www.value-balancing.com/.

14

(15)  OV C 106, 31.3.2020., 1. lpp.

15

(16)  OV C 56, 16.2.2021., 10. lpp.

16

(17)  OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.

17

(18)  OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.

18

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 561. plenārsesija – JDE62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/29

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa””

(COM(2021) 87 final – 2021/48(NLE))

(2021/C 341/04)

| Galvenais ziņotājs: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Anastasis YIAPANIS

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 6.5.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Biroja lēmums | 23.3.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 160/0/3 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 6.5.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Biroja lēmums

23.3.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

160/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka kopuzņēmumu (KU) darbības galīgie rezultāti ir ārkārtīgi svarīgi Eiropas ekonomikas nākotnei. Tieši tagad ir pienācis laiks mobilizēt visus iespējamos resursus un pārveidot mūsu ekonomiku, paverot iespējas revolucionārām tehnoloģijām un ilgtspējīgiem ekonomikas modeļiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mijiedarbībai un sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām būtu jākoncentrējas uz stratēģiskiem un ietekmes virzītiem rezultātiem. Sinerģija starp dažādām Savienības finansēšanas programmām un Savienības politikas virzieniem, kā arī sinerģija ar finansējumu ES un dalībvalstu līmenī ir būtiski svarīga, lai garantētu, ka pētniecības un inovācijas projektiem ir pēc iespējas lielāka ietekme. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nav pietiekamas skaidrības par to, vai un kā Eiropas partnerības būs atvērtas pēc iespējas lielākam ieinteresēto personu skaitam. EESK uzskata, ka atklātas līdzdalības un pārredzamības principiem vajadzētu būt vadošajiem visu kopuzņēmumu darbībā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju – gan kā speciālo zināšanu nodrošinātāju, gan kā komunikācijas kanālu – iesaistīšana ir ārkārtīgi svarīga, lai kopuzņēmumi gūtu panākumus. EESK aicina esošajās KU padomdevēju grupās veidot pastāvīgu pilsoniskās sabiedrības dialogu un kopuzņēmumu ieinteresēto personu grupās iesaistīt attiecīgos sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Atšķirīgi noteikumi dažādos kopuzņēmumos rada skaidrības trūkumu, un EESK aicina pēc iespējas izmantot vienādu pieeju un vienlaikus ievērot katra kopuzņēmuma specifiku. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK pauž bažas par to organizāciju ierobežoto skaitu, kas paredzētas kā privāti dibinātāji vairākiem uzņēmumiem. Komiteja aicina nodrošināt arī atklātību un pārredzamību asociēto dalībnieku atlasē. Kopuzņēmumiem būtu jācenšas panākt, ka pēc iespējas vairāk dalībvalstu piedalās. Ieguvums, ko sniedz kļūšana par dalībnieku, ir ļoti ierobežots, ņemot vērā, ka pieteikšanās finansējumam notiek saskaņā ar atklāta uzaicinājuma principu. Tādēļ būtu jāpalielina privātajam sektoram paredzēto vietu skaits valdē, piemēram, kopuzņēmuma “Tīra aviācija” gadījumā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | 26. panta 4. punkta b) apakšpunkts būtu jāmaina uz “dalībnieku un ieguldījuma partneru finansiālie ieguldījumi kopuzņēmumā darbības izmaksu segšanai”. Ieguldījuma partneru loma nav skaidra attiecībā uz līdzdalību darbībās, iesaisti pārvaldībā, finansiālā ieguldījuma sniegšanu u. c. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Cik vien iespējams, ir jānodrošina ES finansējuma sviras efekts un jāveicina privāti ieguldījumi, kas atspoguļo ieguldītāju kapacitāti. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka MVU gada izmaksām vajadzētu būt ievērojami zemākām, un atbalsta to, ka daļa no KU budžeta tiek atvēlēta MVU darbībām. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK aicina precīzi izskaidrot katra kopuzņēmuma darba programmas izstrādes procedūru un iekļaut to regulas I daļā. Galīgie izpētes rezultāti būtu jādara pilnībā pieejami un jāizplata visām ES ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK ļoti atzinīgi vērtē gan priekšlikumu atcelt partneru pienākumu ziņot par neattiecināmām izmaksām, gan nodomu izvairīties no dubultām revīzijām. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ir jārīkojas pašas ES interesēs un jāstiprina Eiropas Pētniecības telpa un Eiropas inovācijas spējas. EESK skaidri norāda, ka Eiropas Savienībā būtu jānodrošina lietderīgs rūpnieciskais pielietojums kopuzņēmumu veikto pētījumu rezultātiem, izmantojot Eiropas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Eiropas inovācija un patenti būtu labi jāaizsargā pret naidīgiem nodomiem un ekonomisko spiegošanu. Vienota spēka Eiropas patenta ieviešana ir obligāta, un intelektuālais īpašums un patenti ir viens no galvenajiem jautājumiem, taču tie nav minēti Komisijas tiesību akta priekšlikumā. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK atzinīgi vērtē uzraudzības pienākumus attiecībā uz MVU iekļaušanu, ģeogrāfisko sastāvu un līdzfinansējuma likmi. Būtu jāievieš arī kvalitatīvi rādītāji, piemēram, ieviesto inovāciju veids, pilsoniskajai sabiedrībai sniegtās priekšrocības un radīto jauno darbvietu skaits. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas atveseļošanas stratēģija ir ļoti skaidra un vērsta uz divējādo – zaļo un digitālo – pārkārtošanos un stratēģiskās atkarības novēršanu. Šajā sakarā kopuzņēmumiem ir ļoti svarīga loma, lai pulcētu Eiropas ekspertus no dažādām ekonomikas nozarēm, veicinātu konkurētspēju, uzlabotu prasmes un stiprinātu rūpniecisko pamatu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropas Komisija ierosina pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” II pīlāra “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” ietvaros izveidot deviņus kopuzņēmumus: “Apritīga biobāzēta Eiropa”, “Tīra aviācija”, “Tīrs ūdeņradis”, “Eiropas dzelzceļš”, Global Health EDCTP3, “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”, “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”, “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība” un “Viedie tīkli un pakalpojumi”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Visu kopuzņēmumu darba programmām būtu jābalstās uz Eiropas zaļo kursu (1), Eiropas digitālo stratēģiju (2), Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem (3) un jāpārņem mērķi, kas iekļauti “Atjauninātajā 2020. gada industriālajā stratēģijā: ceļā uz Eiropas atveseļošanu ar spēcīgāku vienoto tirgu” (4). Tajās būtu jāiekļauj ES sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, MVU, publiskās iestādes un citas ieinteresētās personas. Līdz šim tas nav panākts. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kopuzņēmumu galvenais mērķis ir stimulēt pētniecību un inovāciju visā Savienībā, vienlaikus paātrinot ekonomisko, sociālo, digitālo un ekoloģisko pārkārtošanos. Ir visnotaļ skaidrs, ka kopuzņēmumi spēj veidot spēcīgas publiskā un privātā sektora partnerības, kas spēj stiprināt ES vadošo lomu, veicināt konkurētspēju un izaugsmi un piesaistīt zināšanas, zinātību un zinātnisko izcilību no visas Savienības un trešām valstīm. Ļoti svarīga ir zināšanu apmaiņa starp reģioniem, kā arī starp iedzīvotājiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pētniecība un inovācija ir ārkārtīgi svarīga arī ilgtspējīgai Eiropas atveseļošanai pēc pandēmijas, jo tā nodrošina ekonomikas konkurētspēju, darbvietu radīšanu, ilgtspējīgu izaugsmi un sekmē Eiropas autonomiju. Tikai veicot lielus ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, ES dominēs pasaules arēnā. Tieši tagad ir pienācis laiks mobilizēt visus iespējamos resursus un pārveidot mūsu ekonomiku, paverot iespējas revolucionārām tehnoloģijām un ilgtspējīgiem ekonomikas modeļiem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Attiecībā uz ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā ES atpaliek salīdzinājumā ar citām pasaules daļām, it īpaši ASV un Āziju. Tas pats attiecas uz jaudu un ātrumu, ar kādu pētniecības un inovācijas rezultāti tiek pārvērsti inovatīvos produktos un pakalpojumos. Ilgtermiņā tas nav pieņemami, un Eiropa varēs kļūt par pasaules līderi tikai tad, ja tā izmantos pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” radīto impulsu. EESK jau ir brīdinājusi, ka “Eiropā izstrādātās tehnoloģijas pārāk bieži tiek komercializētas citur. ES nav spējusi radīt tehnoloģiju gigantus. Pārāk maz vadošu novatorisku jaunuzņēmumu izaug par lieliem, uz intensīvu pētniecību un izstrādi orientētiem uzņēmumiem” (5). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Kopuzņēmumi piesaista Eiropas, valstu un privātos līdzekļus, lai vienotu svarīgākās ieinteresētās personas no Eiropas pētniecības jomas (tostarp asociētajās valstīs). EESK uzskata, ka to darbības galīgie rezultāti ir īpaši svarīgi Eiropas ekonomikas nākotnei. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Katra kopuzņēmuma darbībā būtu jānodrošina pilnīga pārredzamība un uz mērķiem vērstas vērienīgas darbības. Mijiedarbībai un sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām un it īpaši ar citām aptuveni 120 partnerības iniciatīvām pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros būtu jākoncentrējas uz stratēģiskiem un ietekmes virzītiem rezultātiem. Visbeidzot “[a]r saderīgu regulējumu radīta dažādu Savienības finansēšanas programmu un Savienības politikas pasākumu, proti, struktūrfondu, sinerģija ir būtiska, lai varētu garantēt pētniecības un inovācijas projektu iespējami lielāku ietekmi” (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu atvērt Eiropas partnerības pēc iespējas lielākam ieinteresēto personu skaitam, taču nav skaidrs, vai un kā tas faktiski tiks darīts. Privāto dibinātāju loks ir visai ierobežots, savukārt asociētos locekļus izvēlas sastāva ziņā ierobežota valde. Nav arī skaidrs, kā ieguldījuma partneri tiks mudināti pievienoties kopuzņēmumiem. Visbeidzot, EESK uzskata, ka atklātas līdzdalības un pārredzamības principiem vajadzētu būt vadošajiem visu kopuzņēmumu darbībā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK norāda, ka attiecībā uz kopuzņēmumiem regulas II daļa dažkārt paredz atšķirīgas pieejas un organizatoriskos noteikumus. Cik vien iespējams, ir jānodrošina ES finansējuma sviras efekts un jāveicina privāti ieguldījumi, kas atspoguļo ieguldītāju kapacitāti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Attiecībā uz ģeogrāfiski līdzsvarotu pārstāvību šādu organizatorisku noteikumu ievieš tikai kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš”. Turklāt, lai gan kopuzņēmumu sadarbība ir ārkārtīgi svarīga, tas ir minēts tikai attiecībā uz kopuzņēmumiem “Tīra aviācija” un “SESAR”. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK norāda arī uz to, ka attiecībā uz kopuzņēmumiem “Tīrs ūdeņradis”, “EDCTP 3”, “Viedie tīkli un pakalpojumi” un “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” nav minēta asociēto dalībnieku atlase. Turklāt dažos gadījumos tie jāapstiprina Komisijai, bet citos tos vienkārši izraugās valde. EESK uzskata, ka vienādi noteikumi radītu lielāku skaidrību. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK pauž bažas par to organizāciju ierobežoto skaitu, kas paredzētas kā privāti dibinātāji vairākiem uzņēmumiem. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai kopuzņēmumu pieejamība un piekļuve tiem būtu pēc iespējas plašāka. EESK aicina veikt rūpīgu analīzi, galveno uzmanību pievēršot ierosinātā dibinātāju loka paplašināšanai attiecībā uz visiem kopuzņēmumiem, kā arī asociēto dalībnieku atlases atvērtībai un pārredzamībai. Turklāt, lai nodrošinātu saskaņotību ar valsts un reģionālo politiku, kopuzņēmumiem būtu jācenšas panākt, ka pēc iespējas vairāk dalībvalstu piedalās. Ieguvums, ko sniedz kļūšana par dalībnieku, ir ļoti ierobežots, ņemot vērā, ka pieteikšanās finansējumam notiek saskaņā ar atklāta uzaicinājuma principu. Tāpēc EESK uzskata, ka būtu jāpalielina privātajam sektoram paredzēto vietu skaits valdē, piemēram, kopuzņēmuma “Tīra aviācija” gadījumā. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Dalībvalstīs ir atšķirīgas strukturālās inovācijas ekosistēmas un sekmīga pētniecība un inovācija neplaukst vienādi. EESK aicina visas dalībvalstis, it īpaši mazāk attīstītās dalībvalstis, veikt ieguldījumus un iesaistīties. Kopuzņēmumu darbība ir jāsaskaņo ar citām ES pētniecības un inovācijas programmām, tostarp Atveseļošanas un noturības mehānismu (7). Būtu jāiesaka dalībvalstīm veidot strukturētas saiknes starp saviem nacionālajiem atveseļošanas plāniem un kopuzņēmumu stratēģiskajām pētniecības un inovācijas programmām, kā arī radīt sinerģijas, iekļaujot valstu līmeņa finansēšanas programmas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK atzinīgi vērtē ES budžeta ieguldījumu gandrīz 10 miljardu EUR apmērā. Komiteja uzskata, ka dažās izšķirīgi svarīgās nozarēs to varētu palielināt, lai piesaistītu nozīmīgus papildu resursus no privātā sektora un dalībvalstu budžetiem. Ar 2020. gada decembra vienošanos par daudzgadu finanšu shēmu 5 miljardu EUR apmērā, kas no NextGenerationEU piešķirami pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”, būtu jāpapildina finansējums kopuzņēmumiem, kas aptver nozares, kuras smagi skārusi Covid-19 pandēmija, un tās, kuras risina stratēģiskās atkarības problēmu. Tomēr 26. panta 4. punkta b) apakšpunkts būtu jāformulē šādi: “dalībnieku un ieguldījuma partneru finansiālie ieguldījumi kopuzņēmumā darbības izmaksu segšanai”. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK aicina nodrošināt lielāku skaidrību, pārredzamību un ex ante izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz priekšlikumu izveidot kopēju atbalsta biroju visiem kopuzņēmumiem, lai novērtētu, vai būs reāla pievienotā vērtība un efektivitātes pieaugums. EESK sagaida arī to, ka atbalsta biroja administrācija būs pilnībā pārredzama iedzīvotājiem un uzņēmumiem un ka tiks izmantota augstākā pieejamā tehnoloģija, tostarp blokķēde, lielo datu analīze u. c. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana ir ārkārtīgi svarīga, lai kopuzņēmumi gūtu panākumus. Tās būtu cieši jāiesaista gan kā speciālo zināšanu nodrošinātāji, gan kā komunikācijas kanāli, lai progress un galarezultāti sasniegtu visu Eiropas uzņēmēju kopienu, kā arī darba ņēmējus, patērētājus un iedzīvotājus. EESK aicina esošajās KU padomdevēju grupās veidot pastāvīgu pilsoniskās sabiedrības dialogu un ieinteresēto personu grupās iesaistīt attiecīgos sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK uzskata, ka kopuzņēmumu struktūrai vajadzētu būt atšķirīgai, jo tie aptver dažādas nozares ar attiecīgām īpatnībām. Tomēr attiecībā uz visiem kopuzņēmumiem būtu skaidri jānosaka visu ieinteresēto personu atklātas līdzdalības un MVU piekļuves principi. Pašlaik tā nav. EESK ir norādījusi: “Neraugoties uz līdzšinējiem pamatprogrammu centieniem, MVU būtu vairāk jāiesaista darbībās, kas balstās uz pētniecību un inovāciju, un programma “Apvārsnis Eiropa” varētu būt labākā iespēja iesaistīt šos uzņēmumus” (8). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir kopīgas problēmas, un tiem ir vajadzīgs atbalsts, lai tie paplašinātos un sasniegtu starptautiskos tirgus. EESK atzinīgi vērtē to, ka MVU gada administratīvajām izmaksām vajadzētu būt ievērojami zemākām salīdzinājumā ar lielajiem uzņēmumiem. Tomēr nav skaidrs, kāpēc MVU pārstāvji dažās valdēs (piemēram, kopuzņēmumi “Apritīga biobāzēta Eiropa”, “Tīra aviācija”) ir iekļauti, bet citās ne. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK uzskata, ka daļa kopuzņēmumu budžeta būtu jāatvēl MVU darbībām. Šāds budžets būtu jādara pieejams iespējami drīz pēc kopuzņēmumu izveides, un tam vajadzētu būt skaidri pieejamam katra kopuzņēmuma oficiālajā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komisijai ir jānodrošina, ka dabūjamie līdzekļi ir pieejami visiem dalībniekiem, kuri atsaucas uz uzaicinājumiem visos kopuzņēmumos, un ka projektu pieņemšana ir pārredzama un taisnīga. EESK brīdina, ka dažām organizācijām, ko atbalsta kopuzņēmumu dibinātāji, varētu būt pieejamas zināma veida preferenciālas piekļuves iespējas. Tas programmu pārveidotu par lielu subsīdiju atbalsta shēmu, ko EESK uzskata par pilnīgi nepieņemamu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK aicina precīzi izskaidrot katra kopuzņēmuma darba programmas izstrādes procedūru un iekļaut to regulas I daļā. Ir skaidrs, ka būtu jāizvairās no situācijas, kad kopuzņēmumi finansē tādas pētniecības programmas, ko uzņēmumi būtu īstenojuši jebkurā gadījumā. Visbeidzot, EESK aicina nodrošināt, lai galīgie pētījumu rezultāti būtu pieejami visām ES ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Saistībā ar vienkāršošanu EESK ļoti atzinīgi vērtē gan priekšlikumu atcelt partneru pienākumu ziņot par neattiecināmām izmaksām, gan nodomu izvairīties no dubultām revīzijām. Komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka ir novērsta vajadzība kopuzņēmumam, vai jebkurai citai ES iestādei revidēt papildu darbību izmaksas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Lai kopuzņēmumu darbība būtu sekmīga, ir svarīgi pulcēt pēc iespējas vairāk starptautisko ieinteresēto personu. Tomēr ir jārīkojas pašas ES interesēs un jāstiprina Eiropas Pētniecības telpa un Eiropas inovācijas spējas. EESK skaidri norāda, ka Eiropas Savienībā būtu rūpnieciski jāizmanto kopuzņēmumu veikto pētījumu rezultāti, pielietojot Eiropas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESK jau ir norādījusi, ka “ES nevar saglabāt vadošo lomu inovācijā bez lietpratīgas intelektuālā īpašuma tiesību politikas. Mums jāgādā, lai Eiropas inovācija un patenti būtu labi aizsargāti pret naidīgiem nodomiem un ekonomisko spiegošanu. Tāpēc obligāti jāievieš vienota spēka Eiropas patents” (9). Piemēram, 2019. gadā Āzija iesniedza 65 % no patentu pieteikumiem pasaulē. Eiropai tie ir 11,3 % (10). Intelektuālais īpašums un patenti ir viens no galvenajiem jautājumiem, taču diemžēl tie nav minēti Komisijas priekšlikumā. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESK atzinīgi vērtē 171. pantu, kas veltīts kopuzņēmumu darbības uzraudzībai un novērtēšanai. Komiteja īpaši atzinīgi vērtē uzraudzības pienākumus attiecībā uz MVU iekļaušanu, ģeogrāfisko sastāvu un līdzfinansējuma likmi. Tomēr EESK ierosina aizstāt vārdu “periodiski” ar “reizi gadā” vai “reizi divos gados”, lai novērstu neskaidrību. Šā paša iemesla dēļ Komisijai būtu skaidri jānorāda, kurš dienests ir atbildīgs par uzraudzības darbībām. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESK joprojām uzskata: “Sociālekonomiskās sistēmas “gudrību” nevar izmērīt tikai ar kvantitatīviem rādītājiem, piemēram, pētniecības un inovācijas izdevumiem; ir jāizmanto arī kvalitatīvi rādītāji, piemēram, radīto inovāciju veids, priekšrocības pilsoniskajai sabiedrībai un radīto jauno darbvietu skaits” (11). |
| --- | --- |

4.14.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/ip_21_1884

4

(5)  OV C 364, 28.10.2020., 108. lpp.

5

(6)  OV C 62, 15.2.2019., 33. lpp.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

7

(8)  OV C 62, 15.2.2019., 33. lpp.

8

(9)  OV C 364, 28.10.2020., 108. lpp.

9

(10)  World Intellectual Property Indicators 2020.

10

(11)  OV C 440, 6.12.2018., 73. lpp.

11

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/34

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Savienības dalību Eiropas metroloģijas partnerībā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis”

(COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD)

(2021/C 341/05)

| Ziņotājs: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 17.5.2021.
  Padome, 5.5.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 11.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 229/0/3 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 17.5.2021.

Padome, 5.5.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

11.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

229/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Eiropas partnerību metroloģijas jomā, jo tas atbalsta pētniecību un inovāciju progresīvās komunikācijas tehnoloģiju jomās, piemēram, 5G, lietu internets (IoT), viedais tīkls un viedās mājas, nākamās paaudzes automobiļu tehnoloģijas un viedā ražošana. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka priekšlikums ir svarīgs solis virzībā uz tādu Eiropas ekonomiku, kuras mērķis ir būt priekšplānā rūpniecības, tehnoloģiju un digitalizācijas jomā. Metroloģijai var būt liela nozīme dažu Eiropas lielāko problēmu risināšanā, sākot no veselības aprūpes līdz klimata pārmaiņām. Tomēr svarīga nozīme šajā procesā ir saskaņošanai un pārrobežu saderībai metroloģijas jomā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka Eiropas metroloģijas tīkli, kuros galvenā uzmanība pievērsta ieinteresētajām personām un to vajadzībām, efektīvāk sniegs ieguldījumu Eiropas metroloģijas partnerības pētniecības un inovācijas programmā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē arī kopīgu pētniecības projektu finansēšanu šajā jomā, jo tas neapšaubāmi paātrinās inovāciju, izmantojot metroloģijas risinājumus, iespējas un infrastruktūru. Tas arī pavērs plašākas iespējas jauniem vai ievērojami uzlabotiem ražojumiem un pakalpojumiem, ko ražo vai sniedz ES uzņēmumi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK arī uzskata, ka ir svarīgi iesaistīt ieinteresētās personas, kas darbojas metroloģijas vērtības ķēdē, lai varētu maksimāli izmantot jaunās tehnoloģijas un palīdzētu risināt sabiedrības svarīgākās problēmas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK arī uzskata, ka uzlabot Eiropas konkurētspēju jauno tehnoloģiju jomā un jaunu ražojumu izstrādē var tikai tad, ja tiek pieņemta Eiropas mēroga pieeja metroloģijas jomā. Šis priekšlikums atbalsta šo mērķi, novēršot sadrumstalotību metroloģijas risinājumu noteikšanā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzsver metroloģijas nozīmi, jo tā ir neatņemama sastāvdaļa inovācijā, kas vajadzīga, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanos visā ES, kā arī metroloģijas institūtu apņemšanos atbalstīt kopīgu pētniecību un inovāciju metroloģijas jomā. EESK arī norāda, ka progresīvā metroloģija palīdz samazināt enerģijas patēriņu un sasniegt klimata pārmaiņu mērķus saskaņā ar Next Generation EU mērķiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atzīst, ka uzlabotiem un saskaņotiem mērījumiem un standartiem varētu būt svarīga nozīme vienotā tirgus efektīvā darbībā, jo īpaši tad, ja ES iedzīvotājiem ir atbilstoša informācija par vienotajā tirgū pieejamajiem produktiem. Progresīva metroloģija palīdz to sasniegt, kā arī samazina darījumu izmaksas, kas saistītas ar dalību vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka precīziem mērīšanas standartiem jābūt pieejamiem un saprotamiem visām iesaistītajām pusēm, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem un patērētājiem. Šie procesi sniegs ievērojamu labumu ES ekonomikai (jo izriet no Covid-19 pandēmijas izraisītās lejupslīdes), jo īpaši virzībā uz zaļāku un digitālāku Eiropu, vienlaikus veicinot uzticēšanos visā piegādes ķēdē. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Visbeidzot EESK uzsver acīmredzamo nepieciešamību palielināt ES iedzīvotāju informētību par metroloģijas nozīmi tādās jomās kā veselības aprūpe, ražošana, progresīvas komunikācijas tehnoloģijas un darba ņēmēju drošība darbavietā. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Metroloģijas ietvaros notiek mērījumu zinātniskā izpēte atbilstoši nozares standartiem un dažādām parametru mērvienībām. Mērījumiem ir būtiska nozīme inovācijas nodrošināšanā, jo tie ietekmē ne tikai kvalitāti, bet arī dažādus tehniskus parametrus. Piemēram, apstrādes rūpniecībā metroloģijas pakalpojumi ļauj uzņēmumiem panākt atbilstību patērētāju projektu specifikācijām, gaidāmajiem funkcionālajiem rezultātiem, kā arī atbilstības noteikumiem un standartiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mērījumu metodes nepārtraukti attīstās, un tas kopā ar straujo tehnoloģisko progresu rada papildu pieprasījumu pēc precīziem un uzticamiem metroloģijas risinājumiem. Reaģējot uz to, Eiropas Komisija 2021. gada 23. februārī publicēja priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Savienības dalību Eiropas metroloģijas partnerībā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Likumdevēji atzina metroloģiju par vienu no prioritārām jomām, kas noteiktas iespējamo institucionalizēto Eiropas partnerību veidošanai, pamatojoties uz LESD 185. vai 187. pantu saskaņā ar “Apvārsnis Eiropa” regulu. Šis priekšlikums Eiropas metroloģijas partnerībai balstās uz Eiropas Metroloģijas pētniecības programmā (EMPR) un Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR) gūto pieredzi. Tomēr šī iniciatīva ir jauna partnerība jaunu uzdevumu risināšanai. Tā nav paredzēta kā tikai iepriekšējo programmu turpinājums. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Metroloģijas partnerība, iesaistot partnerus, kuri apņemas izstrādāt un īstenot pētniecības un inovācijas pasākumu programmas, tiecas sasniegt turpmāk uzskaitītos vispārīgos mērķus:






  a) | izveidot ilgtspējīgu, saskaņotu metroloģijas sistēmu Eiropas mērogā; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

izveidot ilgtspējīgu, saskaņotu metroloģijas sistēmu Eiropas mērogā;

| b) | nodrošināt, ka novatori tieši izmanto mūsdienīgas metroloģijas iespējas savās ekosistēmās; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka novatori tieši izmanto mūsdienīgas metroloģijas iespējas savās ekosistēmās;

| c) | palielināt metroloģijas nozīmi sabiedrības problēmu risināšanā saistībā ar politikas, standartu un noteikumu īstenošanu, lai panāktu to atbilstību vajadzībām. |
| --- | --- |

c)

palielināt metroloģijas nozīmi sabiedrības problēmu risināšanā saistībā ar politikas, standartu un noteikumu īstenošanu, lai panāktu to atbilstību vajadzībām.

| 2.5. | Īstenojot iepriekš izklāstītos vispārīgos mērķus, Metroloģijas partnerība tiecas sasniegt turpmāk uzskaitītos konkrētos mērķus:






  a) | līdz 2030. gadam attīstīt jaunas pētniecības spējas, kas veidotas, izmantojot jaunos Eiropas metroloģijas tīklus, un kas kalibrēšanas un mērīšanas iespēju ziņā ir vismaz līdzvērtīgas spējām, kuras uzrāda vadošās metroloģijas iestādes ārpus iesaistītajām valstīm; |
| --- | --- | --- |

2.5.

a)

līdz 2030. gadam attīstīt jaunas pētniecības spējas, kas veidotas, izmantojot jaunos Eiropas metroloģijas tīklus, un kas kalibrēšanas un mērīšanas iespēju ziņā ir vismaz līdzvērtīgas spējām, kuras uzrāda vadošās metroloģijas iestādes ārpus iesaistītajām valstīm;

| b) | līdz 2030. gadam veicināt jaunu inovatīvu risinājumu un pakalpojumu pārdošanu, izmantojot un ieviešot jaunās metroloģijas iespējas svarīgākajās jaunajās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

b)

līdz 2030. gadam veicināt jaunu inovatīvu risinājumu un pakalpojumu pārdošanu, izmantojot un ieviešot jaunās metroloģijas iespējas svarīgākajās jaunajās tehnoloģijās;

| c) | līdz 2030. gadam sniegt pilnīgu un efektīvu ieguldījumu tādu konkrētu standartu un noteikumu izstrādē un īstenošanā, kas ir pamatā sabiedriskai politikai, kura risina sabiedrības problēmas. |
| --- | --- |

c)

līdz 2030. gadam sniegt pilnīgu un efektīvu ieguldījumu tādu konkrētu standartu un noteikumu izstrādē un īstenošanā, kas ir pamatā sabiedriskai politikai, kura risina sabiedrības problēmas.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Pasaule saskaras ar ekonomikas krīzi, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija. Tas, tāpat kā citos tirgos, ir arī izraisījis izaugsmes tempu samazināšanos rūpnieciskās metroloģijas pakalpojumu tirgū, jo īpaši 2020. un 2021. gadā. Tas noticis, jo lielākajā daļā svarīgāko vertikāļu, kas rada pieprasījumu, organizācija dažādās valstīs šobrīd nav vai nav bijusi spējīga darboties, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot rūpnieciskās metroloģijas pakalpojumu tirgu. Covid-19 pandēmija ir arī ievērojamā mērā ietekmējusi uzņēmumus, un ražotājiem ir grūti novērtēt tās ietekmi. Iepriekšējie un pašreizējie ierobežojumi, kas izraisījuši ražotņu aizvēršanu, ir radījuši lielu spriedzi rūpniecības nozarē. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pēdējo gadu laikā pirms pasaules mēroga pandēmijas tirgus piedzīvoja ievērojamu izaugsmi galvenokārt saistībā ar pieaugošo pieprasījumu pēc lielo datu analīzes un pēc automobiļiem jaunietekmes ekonomikas valstīs. Tomēr paredzams, ka nākotnē rūpnieciskās metroloģijas pakalpojumu tirgus vērtība pasaulē pieaugs no 9,8 miljardiem USD 2021. gadā līdz 13,2 miljardiem USD 2026. gadā. Iemesls tam ir aizvien plašāka mākoņpakalpojumu ieviešana metroloģisku datu integrācijā un pieprasījuma pēc metroloģijas pakalpojumiem pieaugums rūpniecībā. Pēdējais minētais faktors turpmākajos gados ievērojami veicinās rūpnieciskās metroloģijas pakalpojumu tirgus izaugsmi, un ir paredzams, ka aparatūras joma dominēs rūpnieciskās metroloģijas pakalpojumu tirgū. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Eiropa kā pasaules mēroga rīcībspēks saskaras ar pieaugošu konkurenci metroloģijas nozarē attiecībā uz ieguldījumu apjomu un ieguldījumu jomām, kā arī ilgtermiņa finanšu saistībām attiecībā uz metroloģijas mērķiem. Pēdējā desmitgadē ASV, Ķīna un Indija ir palielinājušas ieguldījumus metroloģijas jomā attiecīgi par 60 %, 50 % un 52 %. Ieguldījumu apjoms, ko paredzējušas Eiropas iestādes, turpretī ir mainījies samērā nedaudz un neatbilst jauno un arvien svarīgāko pētniecības jomu prasībām. Acīmredzami nepietiekamais investīciju apjoms Eiropā līdz ar metroloģijas iespēju sadrumstalotību ir radījis situāciju, ka centieni ir pārāk izkliedēti un nenodrošina stratēģisku koncentrēšanos un nozare nespēj pietiekamā mērā gūt labumu no potenciāliem apjomradītiem ietaupījumiem un stratēģiskas papildināmības |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pēdējo gadu laikā attiecīgo ieguldījumu apjoms ārpus ES ir pārsniedzis ieguldījumu apjomu ES. Piemēram, ASV Nacionālajam standartu un tehnoloģijas institūtam (NIST), kas ir valsts mēroga metroloģijas iestāde, salīdzinājumā ar līdzīgām iestādēm ir milzīgs gada budžets fundamentālu mērījumu un kvantu tehnoloģiju pētniecības programmai. Līdzīgā situācijā ir Ķīnas Nacionālais metroloģijas institūts (NIM), kurš īsteno mērķtiecīgu metroloģijas pētniecības programmu. Salīdzinājumam, PTB – Vācijas nacionālais metroloģijas institūts (NMI) – ir lielākais Eiropā, un tā budžets paredzēts gan pētniecībai, gan metroloģijas pakalpojumu sniegšanai rūpniecībai un sabiedrībai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ES konkurenti pasaulē veic minētos stratēģiskos ieguldījumus, jo pieaug vajadzība pēc metroloģijas risinājumiem, kas vērsti uz jaunām tehnoloģijām un jaunu ražojumu izstrādi. Piemēram, straujš industrializācijas pieaugums un strauja tehnoloģiju attīstība Āzijas un Klusā okeāna reģionā veicina pieprasījumu tirgū. Straujš pieprasījuma pieaugums pēc augstas kvalitātes izstrādājumiem ražošanas un automatizācijas nozarē tādās valstīs kā Ķīna, Indija un citās straujas ekonomikas izaugsmes valstīs faktiski veicina metroloģijas pakalpojumu tirgus paplašināšanos attiecīgajā pasaules daļā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Metroloģijas pakalpojumu tirgus acīmredzami paplašinās, jo pieaug pieprasījums pēc augstas precizitātes mērījumiem vairākās nozarēs, kā rezultātā pieaug konkurence starp svarīgākajiem pasaules mēroga metroloģijas pakalpojumu tirgus dalībniekiem, piemēram, Carl Ziess (Vācija), Hexagon AB (Zviedrija), Mitutoyo Corp. (ASV), Reinshaw (Apvienotā Karaliste), Nikon metrology (Beļģija), Metrology software product Ltd. (UK), 3D Digital Corporation (ASV), Perceptiopn Inc. (ASV), Faro Technologies (ASV) u. c. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Metroloģijas pakalpojumu tirgu var sadalīt atkarībā no pakalpojumu tipa, iekārtu un tiešo lietotāju veida. Tipa ziņā to var sadalīt rūpnieciskajā, zinātniskajā un reglamentētajā metroloģijā. Iekārtu veida ziņā tirgu var sadalīt koordinātu mērīšanas ierīču (CMM) un optisko ciparotāju, 3D skeneru, lāzersekotāju un citu ierīču segmentos. Tiešo lietotāju ziņā tirgu var sadalīt aviācijas un kosmosa, autobūves, plaša patēriņa elektronikas, rūpniecības, enerģētikas un elektroenerģijas segmentos. Attiecībā uz reģioniem pasaules metroloģijas pakalpojumu tirgu var sadalīt Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas, Eiropas, Āzijas un Klusā okeāna reģiona un pārējās pasaules segmentos. Eiropai ir iespēja kļūt par dominējošo rīcībspēku ar pieaugošu pasaules metroloģijas pakalpojumu tirgus daļu, un to var panākt, nodrošinot turpmāku tehnoloģiju attīstību un ieguldījumus pētniecībā. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Uzticamiem mērījumiem ir būtiska nozīme inovācijas nodrošināšanā ekonomikā un sabiedrībā – metroloģijai jeb zinātnei par mērījumiem ir ļoti svarīga nozīme zinātniskajā pētniecībā, tirdzniecībā un rūpniecībā. Jaunie sabiedrības izaicinājumi un jaunās tehnoloģijas palielina nepieciešamību pēc pareizības, precizitātes un jaunām mērījumu iespējām. Modernas komunikācijas tehnoloģijas, piemēram, 5G, lietu internets (IoT), viedais tīkls un viedās mājas, nākamās paaudzes automobiļu tehnoloģijas un viedā ražošana, ir atkarīgas no metroloģijas progresa. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Eiropas metroloģijas partnerību. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzskata, ka priekšlikums ir pamatelements virzībā uz Eiropas ekonomiku, kuras mērķis ir būt priekšplānā rūpniecības, tehnoloģiju un digitalizācijas jomā. Tā arī atzīst, ka metroloģijas infrastruktūrai var būt svarīga nozīme inovācijā un dažu būtiskāko Eiropas problēmu risināšanā, sākot ar veselības aprūpi un beidzot ar klimata pārmaiņām. Lai gan atsevišķām dalībvalstīm un atsevišķām sistēmām var būt savas īpatnības, saskaņotība un pārrobežu savietojamība metroloģijas jomā ir svarīgs mērķis, un EESK to pilnībā atbalsta. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tādu ilgtspējīgu Eiropas metroloģijas tīklu izveidei īpaši konkurētspējīgās un jaunās jomās, kuri spēj konkurēt ar labākajiem dalībniekiem pasaules mērogā, ir būtiska nozīme Eiropas valstu nākotnei, un tādejādi varētu arī veicināt ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19 un no tā sekām. EESK uzskata, ka Eiropas metroloģijas tīkli, kuros galvenā uzmanība pievērsta ieinteresētajām personām un to vajadzībām, efektīvāk sniegs ieguldījumu Eiropas metroloģijas partnerības pētniecības un inovācijas programmā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK atzinīgi vērtē arī kopīgu pētniecības projektu finansēšanu, jo tas neapšaubāmi paātrinās inovāciju, izmantojot metroloģijas risinājumus, iespējas un infrastruktūru. Tas arī pavērs plašākas iespējas jauniem vai ievērojami uzlabotiem ražojumiem un pakalpojumiem, ko ražo Eiropas Savienībā vai ES uzņēmumi, kuri atrodas trešās valstīs. Turklāt finansiāls atbalsts kopīgiem pētniecības projektiem veicinātu centienus palielināt un koordinēt metroloģijas nozīmi darbībās, kuru mērķis ir izstrādāt un īstenot publisko politiku, kas vairāk balstīta uz gūtajām atziņām. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK arī uzskata, ka ir svarīgi iesaistīt ieinteresētās personas, kas darbojas metroloģijas vērtības ķēdē, lai varētu maksimāli izmantot jaunās tehnoloģijas un palīdzētu risināt sabiedrības svarīgākās problēmas. Eiropas metroloģijas partnerība veicinātu arī plašu klāstu Eiropas politikas virzienu, tirdzniecību un publiskos pakalpojumus. Turklāt, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerību (PPP) turpmākas iespējas, varētu palīdzēt Eiropai drīzāk iegūt vadošo lomu pētniecībā metroloģijas jomā un stimulēt jaunu inovatīvu ražojumu izstrādi, reaģējot uz jaunām prasībām pēc augstas precizitātes izstrādājumiem. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK arī uzskata, ka uzlabot Eiropas konkurētspēju jauno tehnoloģiju jomā un jaunu ražojumu izstrādē var tikai tad, ja tiek pieņemta Eiropas mēroga pieeja metroloģijas jomā. Šis priekšlikums veicina šā mērķa sasniegšanu, izvairoties no sadrumstalotības metroloģijas risinājumu apzināšanā Eiropā, un tas varētu padarīt Eiropu par pasaules līmeņa dalībnieci, sniedzot metroloģijas pakalpojumu risinājumus esošajiem sarežģītajiem izaicinājumiem mērījumu jomā, kā arī jaunajām tehnoloģijām. Šāda pieeja sniedz atbalstu arī maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuri, izstrādājot augstas kvalitātes ražojumus, izmanto metroloģijas risinājumus gan pētniecībā, gan pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK uzsver, ka metroloģija ir neatņemama daļa inovācijā, kas nepieciešama ekonomikas atveseļošanas atbalstam, kā arī ES metroloģijas institūtu apņemšanos atbalstīt kopīgu pētniecību un inovāciju metroloģijas jomā. Metroloģija savā būtībā cieši saista zinātni un saimniecisko darbību, jo mērījumi ir saimniecisko darījumu, ražošanas optimizācijas, patērētāju un uzņēmēju uzticības un inovācijas pamatā. Progresīva metroloģija arī ļauj uzņēmumiem virzīties uz optimālu ražošanas apjomu, kas nodrošina oglekļa neitralitāti. Tādējādi enerģijas patēriņa samazināšana rūpniecībā atbilst vienam no Next Generation EU Atveseļošanas un noturības mehānisma galvenajiem mērķiem. Turklāt ar pastāvīgu pētniecību un inovāciju metroloģijā tiek atbalstīti gan inovācijas, gan klimata pārmaiņu mērķi. Svarīgi ir arī tas, ka metroloģijas attīstība var sniegt atbalstu publiskiem pakalpojumiem regulējuma īstenošanā daudz efektīvāk, nekā tas ir pašlaik. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK arī norāda uz papildu ekonomiskiem ieguvumiem, ko rada pētniecība un inovācija metroloģijas jomā, proti, tirgus nepilnību ierobežošanu, darījumu izmaksu samazināšanu un vispārējās ekonomiskās efektivitātes palielināšanos. Uzlabotiem un saskaņotiem mērījumiem un standartiem varētu būt svarīga nozīme vienotā tirgus efektīvā darbībā. Tas darbotos daudz efektīvāk un lietderīgāk, ja ES iedzīvotājiem būtu pietiekama informācija par vienotajā tirgū pieejamajiem izstrādājumiem. Asimetriska informācijas apmaiņa starp pircējiem un pārdevējiem ir viens no izplatītākajiem tirgus nepilnību cēloņiem, kuras rodas tad, kad pircējs nespēj noteikt izstrādājuma kvalitāti ar augstu precizitātes pakāpi. Ja ir vairāk progresīvu mērījumu un standartu, pircēji spēj noteikt izstrādājumu kvalitāti gadījumos, kad uz tiem attiecas noteikti standarti, un tādējādi viņi var nošķirt zemākas un augstākas kvalitātes izstrādājumus. Tādējādi tiek novērsta asimetrija informācijas apmaiņā, kā arī novērstas esošās tirgus nepilnības, līdztekus palielinot vienotā tirgus efektivitāti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vēl viens kavēklis vienotajam tirgum ir darījumu izmaksas, kas saistītas ar dalību ekonomiskajā apmaiņā. Darījumu izmaksas rodas, jo informācijas apmaiņa starp patērētājiem un ražotājiem ir asimetriska un nepilnīga. Šo problēmu var risināt ar modernizētu metroloģijas pakalpojumu starpniecību, kas ļauj pircējam veltīt mazāk laika preču meklēšanai, ja viņš ir pārliecināts par iegādātā izstrādājuma kvalitāti. Ir skaidrs, ka gan klientiem/patērētājiem, gan uzņēmumiem ir ļoti svarīgi, lai būtu pieejami standartizēti, pārredzami un vienmērīgi mērījumi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Modernizēti metroloģijas pakalpojumi sniedz labumu ražotājiem ražojumu izstrādē saskaņā ar attiecīgu standartu. Tas samazina ražotājiem izmaksas, kas saistītas ar defektu novēršanu, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām. Tas atvieglo sertifikāciju un veicina patērētāju uzticēšanos izstrādājumu sertifikācijai un ekspluatācijas īpašībām. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Vēl viens jautājums, ko vērts uzsvērt, ir pastāvīga nepieciešamība pēc mērījumu standartiem un mērvienībām, kas būtu ne tikai precīzas un pārredzamas, bet arī pieejamas un saprotamas visām iesaistītajām pusēm, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem un patērētājiem, kas veido ES ekonomikas pamatu. Šie procesi ne tikai palīdzēs pārvarēt iepriekš minētās problēmas tirgū, bet arī sniegs ievērojamu labumu ES ekonomikai (jo izriet no Covid-19 pandēmijas izraisītās lejupslīdes), jo īpaši virzībā uz zaļāku un digitālāku Eiropu, vienlaikus veicinot uzticēšanos visā piegādes ķēdē. Tādējādi šādiem apsvērumiem, kas saistīti ar pieejamību, jābūt jebkuras tādas stratēģijas priekšplānā, kuras mērķis ir palielināt ieguldījumus modernizētos metroloģijas pakalpojumos. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Visbeidzot EESK uzsver, ka ir acīmredzami nepieciešams palielināt ES iedzīvotāju informētību par metroloģijas nozīmi. Uzņēmumi paļaujas uz metroloģiju, lai sagatavotu precīzas specifikācijas kvalitatīvam galaproduktam, kas savukārt atbilst tirgus pieprasījumam. Nozares izmanto progresīvus mērījumus, lai palielinātu ražošanu, tostarp attiecībā uz vakcīnām, un izvairītos no milzīgiem zaudējumiem. Metroloģija arī uzlabo ražotņu drošumu darba ņēmējiem. Tikpat svarīga ir metroloģijas nozīme jaunu tehnoloģiju, piemēram, kvantu tehnoloģijas, atbalstam, un tāpēc ES ir jāpalielina savas spējas attīstīt modernas metroloģijas sistēmas un mazāk paļauties uz citām konkurējošām valstīm. |
| --- | --- |

4.12.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/39

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulas (ES) 2016/1628 pārejas noteikumos par noteiktu tehniku, kas aprīkota ar motoriem, kuru jauda ir 56–130 kW robežās vai lielāka par 300 kW, nolūkā mazināt Covid-19 izraisītās krīzes ietekmi”

(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD))

(2021/C 341/06)

| Ziņotājs: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Christophe LEFÈVRE

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 20.5.2021.
  Padome, 25.5.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Priekšsēdētājas lēmuma datums | 20.5.2021. |
| Pieņemšana plenārsesijā | 09.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 206/1/11 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 20.5.2021.

Padome, 25.5.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Priekšsēdētājas lēmuma datums

20.5.2021.

Pieņemšana plenārsesijā

09.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

206/1/11

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ņemot vērā Covid-19 krīzi, kas izraisīja autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas (ANMT) ražotāju piegādes ķēžu būtiskus pārrāvumus, EESK izskatīja priekšlikumu atlikt dažus termiņus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1628 (1), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2020/1040 (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē jauno regulas priekšlikumu, kuru uzskata par atbilstīgu un samērīgu reakciju uz Covid-19 krīzes ekonomiskajām sekām. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tāpēc pagarinājums par sešiem mēnešiem tādas autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas ražošanai, kas aprīkota ar pārejas motoriem, un par deviņiem mēnešiem – laišanai tirgū, nevis par 12 mēnešiem abām kā 2020. gadā, ir pamatots un līdzsvarots. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lai gan EESK atkārtoti uzsver, ka ir jāveicina ES gaisa kvalitātes mērķu sasniegšana, tā arī uzskata, ka priekšlikums garantē pareizu tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot gan attiecīgo pušu ekonomisko līdzsvaru, gan augstu sabiedrības veselības un vides aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Komisijas priekšlikuma saturs

| 2.1. | Regulā (ES) 2016/1628 ir noteiktas jaunas emisiju robežvērtības (“V posms”), kas paredzētas, lai samazinātu gaisa piesārņotāju emisijas no autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas (ANMT) motoriem, un paredzēts termiņš, līdz kuram šo pāreju īstenot. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Covid-19 pandēmija izraisīja būtiskus pārrāvumus piegādes ķēdēs, un tas ietekmēja autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas ražotāju spēju ievērot dažus Regulā (ES) 2016/1628 noteiktos termiņus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Minētā regula tika grozīta ar Regulu (ES) 2020/1040, kurā ir paredzēts atlikt dažus termiņus, kurus ražotāji vairs nespēja ievērot, neciešot nopietnus ekonomiskus zaudējumus neparedzētu piegādes ķēdes pārrāvumu dēļ. Ražotājiem tika piešķirts papildu divpadsmit mēnešu periods tādas tehnikas ražošanai un laišanai tirgū, kas aprīkota ar “pārejas motoriem” ar jaudu no 56 kW līdz 130 kW un kuras ražošana jābeidz līdz 2020. gada 30. jūnijam, bet laišana tirgū – līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tomēr, turpinoties piegādes ķēdes un ražošanas pārrāvumiem, ko izraisa Covid-19 otrais un trešais vilnis, ražotāji nespēs ievērot 2021. gada termiņus, kuri attiecas uz tehniku, kas aprīkota ar pārejas motoriem, kuru jauda ir no 56 kW līdz 130 kW vai lielāka par 300 kW, neciešot nopietnus ekonomiskus zaudējumus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tāpēc šie datumi ir jāatliek, lai izvairītos no tā, ka pārejas motorus (kuru skaits ir ierobežots) vairs nevarētu laikus uzstādīt šai tehnikai un tie tiktu norakstīti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lai gan piegādes ķēdē un ražošanā joprojām pastāv izkropļojumi, tos nevar salīdzināt ar tiem izkropļojumiem, kas bija 2020. gada pavasarī, un ir pamatoti par sešiem mēnešiem pagarināt ar šiem motoriem aprīkotas tehnikas ražošanu un par deviņiem mēnešiem – laišanu tirgū, nevis par 12 mēnešiem abām kā 2020. gadā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Visbeidzot, ierosinātais pagarinājums attiektos arī uz lauktehniku un mežtehniku, kas aprīkota ar pārejas motoriem, jo tā pakļaujas noteikumiem par ANMT piesārņotāju emisiju. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK vēlreiz pauž jau vairākkārt izteikto pārliecību, ka ir jāsamazina oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīdu, ogļūdeņražu un cieto daļiņu kaitīgās emisijas no autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas dzinējiem, lai sekmētu ES mērķu sasniegšanu gaisa kvalitātes jomā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Atzinumā par Regulu (ES) 2016/1628 EESK ieteica nekavējoties apstiprināt jauno regulu, ņemot vērā lielās bažas par sabiedrības veselību, kas saistītas ar degšanas procesā izdalītajām nanodaļiņām, un augsto aizsardzības līmeni, ko iespējams panākt, īstenojot V posmu attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas motoriem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tomēr EESK labi apzinās, ka Covid-19 krīze ir radījusi būtiskus traucējumus piegādes ķēdē un ražošanā, un šie traucējumi turpinās otrā un trešā viļņa dēļ, un ka tā rezultātā ražotāji nevarēs ievērot 2021. gada termiņus, neciešot nopietnus ekonomiskus zaudējumus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Turklāt EESK pilnībā apzinās, ka krīze nebija gaidāma un to nevarēja paredzēt un ka šie ir ļoti ārkārtēji apstākļi. Tāpēc EESK atzīst, ka Covid-19 pandēmija ir liels izaicinājums lielākajai daļai ES ekonomikas nozaru. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tāpēc EESK atbalsta termiņa pagarināšanu par sešiem mēnešiem tādas tehnikas ražošanai, kas aprīkota ar minētajiem motoriem, un termiņa pagarināšanu par deviņiem mēnešiem laišanai tirgū, nevis par 12 mēnešiem abām kā 2020. gadā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK uzskata, ka tas ir saprātīgs un samērīgs pasākums, kura mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību, ieinteresēto pušu ekonomisko līdzsvaru un augstu sabiedrības veselības un vides aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

3.6.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšseēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1628 (2016. gada 14. septembris) par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK (OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1040 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1628 attiecībā uz tās pārejas noteikumiem, lai risinātu Covid-19 krīzes ietekmi (OV L 231, 17.7.2020., 1. lpp.).

2

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/41

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību””

(COM(2021) 32 final)

(2021/C 341/07)

| Ziņotājs: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 24.2.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 25.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 158/1/2 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 24.2.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

25.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

158/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “ES ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību”. Pārveide pēc pandēmijas rada ievērojamas izmaiņas globālajā ekonomiskās varas līdzsvarā. Tāpēc Eiropas Savienībai būtu ātri jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ekonomikas noturību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteja piekrīt Komisijas vērtējumam attiecībā uz vajadzību stiprināt euro starptautisko lomu, jo tas ir nozīmīgs instruments, ar kuru uzlabot Eiropas pozīciju pasaulē. Vienlaikus Komiteja uzskata, ka ir svarīgi noteikt vērienīgus ekonomiskos mērķus, lai stiprinātu vienoto valūtu, it īpaši ņemot vērā pārmaiņu ātrumu globālajā ekonomikā un ES pašreizējo situāciju inovācijas, konkurētspējas un labvēlīgas normatīvās vides jomā. Tāpēc Komiteja aicina paziņojumā vairāk koncentrēties uz euro starptautiskā nozīmīguma vājināšanās iemesliem un pabeigt ekonomiskās un monetārās savienības izveidi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteja norāda, ka paziņojumā nav ņemta vērā Ķīnas augošā ietekme, un iesaka paziņojumu šajā saistībā papildināt. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pabeigt banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveidi, kas palīdzēs ietaupījumus novirzīt ieguldījumos, ir svarīgi, lai palielinātu ES noturību, kā minēts iepriekšējos EESK atzinumos par šo tematu (1) (2). Komiteja atbalsta visus Komisijas ierosinātos pasākumus (3) un ierosina ieviest tādus pasākumus, kas palīdzētu pabeigt strukturālās pārmaiņas gan ES, gan valstu līmenī, piemēram, pārskatīt ekonomikas pārvaldības satvaru, lai tas būtu vairāk vērsts uz labklājību un labvēlīgāks investīcijām. (4) |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tiesiskā regulējuma kvalitāte ir ļoti svarīga inovācijas attīstībai. Tāpēc vairāk būtu jāpievēršas regulējuma pārskatīšanai saistībā ar tā ietekmi uz Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Turklāt EESK uzskata, ka paziņojumā nav atzīta augstskolu un pētniecības iestāžu loma inovācijas attīstībā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komiteja pilnībā atbalsta priekšlikumu izveidot digitālu euro un pastāvīgi emitēt zaļās obligācijas, kas denominētas euro, kā līdzekli, ar kuru palielināt euro starptautisko lomu un nostiprināt ES dominējošo stāvokli klimatrīcības jomā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK piekrīt, ka finanšu tirgus infrastruktūras pilnveide novērsīs paļaušanos uz kritiski svarīgu pakalpojumu (tostarp datu pakalpojumu) sniegšanu no trešo valstu jurisdikcijām un palīdzēs palielināt ES noturību. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas centienus izstrādāt instrumentus, ar kuriem novērst sekas, ko ES ekonomikas operatoriem rada trešo valstu īstenota nelikumīga, eksteritoriāla vienpusēju pasākumu piemērošana. Komiteja uzskata, ka šādi instrumenti var veicināt Eiropas Savienības kā globāla dalībnieka neatkarību. Komisijai būtu arī jāizvērtē, kā tikt galā ar pieaugošo ES atkarību no trešo valstu finanšu un nefinanšu datu sniedzējiem. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Šā atzinuma priekšmets ir 2021. gada 19. janvāra paziņojums “ES ekonomikas un finanšu sistēma: veicināt atvērtību, stiprumu un noturību”. Minētais paziņojums ir neatņemama daļa stratēģijā ES atvērtās stratēģiskās autonomijas stiprināšanai (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES atvērtās stratēģiskās autonomijas galvenais mērķis ir aizsargāt un padziļināt vienoto tirgu, uz kura balstās gan euro, gan ES atvērtība tirdzniecībai un investīcijām ar pārējo pasauli. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Paziņojumā ir izklāstīts, kā ES var stiprināt savu atvērto stratēģisko autonomiju makroekonomikas un finanšu jomā. Galvenie iemesli minētās stratēģijas īstenošanai ir šādi:






  — | palielināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju, nostiprinot euro starptautisko lomu, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

palielināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju, nostiprinot euro starptautisko lomu,

| — | palielināt Eiropas ekonomikas noturību pret trešo valstu vai nepārvaramas varas izraisītiem reāliem un ārējiem satricinājumiem, |
| --- | --- |

—

palielināt Eiropas ekonomikas noturību pret trešo valstu vai nepārvaramas varas izraisītiem reāliem un ārējiem satricinājumiem,

| — | ģenerēt jaunas investīcijas, uzlabojot uzņēmējdarbības normatīvo vidi, kas palīdzēs mazināt Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas un veicinās Eiropas ekonomikas attīstību. |
| --- | --- |

—

ģenerēt jaunas investīcijas, uzlabojot uzņēmējdarbības normatīvo vidi, kas palīdzēs mazināt Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas un veicinās Eiropas ekonomikas attīstību.

| 2.4. | Saskaņā ar minēto paziņojumu Komisija centīsies veicināt euro starptautisko nozīmīgumu, stiprinot ES finanšu tirgus infrastruktūras, uzlabojot ES sankciju izpildi un palielinot ES noturību pret trešo valstu piemērotu nelikumīgu un vienpusēju sankciju sekām. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē izskatāmā paziņojuma publicēšanu, kas ietver regulatīvus priekšlikumus un labvēlīgus pasākumus nolūkā palielināt euro daļu tirdzniecībā un uzlabot ES finanšu sistēmas noturību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eurozona pastāv jau vairāk nekā 20 gadus un joprojām paplašinās, uzņemot jaunas dalībvalstis (kaut arī tā gaida, kad pievienosies jaunas valstis) (6) un uzturot euro starptautisko reputāciju. Tomēr Komiteja norāda, ka euro daļa ārvalstu valūtas rezervēs 2019. gadā samazinājās no 23 % līdz 19 %, kas ir “tuvu vēsturiski zemākajam līmenim” (7) un ka, pēc vairāku atzītu ekonomistu, tostarp Nobela prēmijas laureātu Joseph E. Stiglitz un Paul Krugman domām, eurozona joprojām nav tāda optimālās valūtas zona (8), kādu to iedomājās šīs teorijas radītājs Robert Mundell. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK arī norāda, ka Ķīnas strauji augošās ekonomikas loma, kas globālajā ekonomikā kļūst arvien nozīmīgāka, ir pelnījusi plašāku diskusiju saistībā ar ES ekonomikas noturības stiprināšanu. Vidējais reālais IKP gada pieauguma līmenis pēdējo 30 gadu laikā ir bijis aptuveni 10 % salīdzinājumā ar aptuveni 2 % Eiropas Savienībā. Šķiet, ka pandēmija vēl vairāk palielinās IKP pieauguma līmeņa atšķirības: 4,4 % Eiropas Savienībā (-6,1 % 2020. gadā) un 8,4 % Ķīnā (2,3 % 2020. gadā) (9). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ķīnas ekonomikai augot, palielinās arī tās valūtas loma starptautiskajā tirdzniecībā un tīrvērtē. Oficiālajās ārvalstu valūtas rezervēs (2020. gada trešajā ceturksnī) ASV dolāra daļa bija aptuveni 60,5 %, euro – 20,5 %, savukārt Ķīnas renminbi – 2,1 %. Taču renminbi daļa aug ātri, toties euro daļa ir samazinājusies (10). Ķīna intensīvi strādā arī pie savas digitālās valūtas (izmēģinot to jau vairākās pilsētās (11)), atstādama aiz sevis lielāko daļu pasaules (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ņemot vērā iepriekšminēto, EESK ir nobažījusies par to, ka stratēģija neietver rīcības plānu, kurā būtu ņemta vērā augošā Ķīnas ekonomiskā pozīcija, un iesaka šajā ziņā paziņojumu papildināt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komiteja atbalsta pamatdarbībā noteikto prasību pabeigt banku savienības izveidi (13) un panākt turpmāku progresu kapitāla tirgu savienības (14) jomā kā līdzekli ES noturības atbalstam un ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanai. Taču Komiteja norāda, ka “[c]entienos pabeigt EMS izveidi galvenokārt ir vajadzīga spēcīga politiskā apņēmība, efektīva pārvaldība un pieejamā finansējuma labāka izmantošana” (15). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komiteja norāda, ka strukturālu pārmaiņu turpināšanai nolūkā nodrošināt ciešāku un saskanīgāku monetāro savienību ir vajadzīga politiskā apņemšanās, un vienlaikus ierosina paziņojumu papildināt ar vairākiem pasākumiem, kas spēj sniegt konkrētus rezultātus:






  — | pārskatīt ES ekonomikas pārvaldības satvaru, lai tas būtu vairāk vērsts uz labklājību un labvēlīgāks investīcijām (it īpaši attiecībā uz valsts parādu un budžeta deficītiem) (16), |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

pārskatīt ES ekonomikas pārvaldības satvaru, lai tas būtu vairāk vērsts uz labklājību un labvēlīgāks investīcijām (it īpaši attiecībā uz valsts parādu un budžeta deficītiem) (16),

| — | pastiprināt prasību dalībvalstīm koordinēt savu valsts politiku Eiropas pusgada ietvaros un palielināt monetārās, fiskālās un struktūrpolitikas saskanību (17), it īpaši nolūkā panākt sociālo kohēziju un reālu konverģenci, |
| --- | --- |

—

pastiprināt prasību dalībvalstīm koordinēt savu valsts politiku Eiropas pusgada ietvaros un palielināt monetārās, fiskālās un struktūrpolitikas saskanību (17), it īpaši nolūkā panākt sociālo kohēziju un reālu konverģenci,

| — | veikt detalizētu un ciklisku analīzi par reālās konverģences procesiem ES dalībvalstīs, kam kopā ar sociālo kohēziju ir izšķiroša nozīme, lai vienoto tirgu padarītu dinamiskāku. Konverģence būtu jāuzrauga, lai izvairītos no lielākām neatbilstībām, ko rada “risks, ka valsts atbalstīto masveida finanšu glābšanas pasākumu pašreizējais cikls varētu atkal atvērt eurozonas krīzes radītās plaisas starp ziemeļiem un dienvidiem” (18). |
| --- | --- |

—

veikt detalizētu un ciklisku analīzi par reālās konverģences procesiem ES dalībvalstīs, kam kopā ar sociālo kohēziju ir izšķiroša nozīme, lai vienoto tirgu padarītu dinamiskāku. Konverģence būtu jāuzrauga, lai izvairītos no lielākām neatbilstībām, ko rada “risks, ka valsts atbalstīto masveida finanšu glābšanas pasākumu pašreizējais cikls varētu atkal atvērt eurozonas krīzes radītās plaisas starp ziemeļiem un dienvidiem” (18).

| 3.8. | Komiteja piekrīt, ka tiesiskais regulējums ir izšķiroši svarīgs inovācijas attīstībai, taču paziņojumā ierosinātās darbības uzskata par nepietiekamām. Vienlaikus EESK norāda, ka pasaulē vadošu augstskolu skaits, kurām ir svarīga loma inovācijas veicināšanā, Brexit dēļ Eiropas Savienībā ir samazinājies līdz tikai dažām no 50 pasaulē visaugstāk vērtētajām augstskolām (19). Augstskolām ir izšķiroša loma inovācijas un ilgtermiņa noturības palielināšanā pret turpmākiem ekonomikas satricinājumiem. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ņemot vērā iepriekšminēto, EESK aicina paziņojumu papildināt ar pasākumiem, kas






  — | nodrošinātu lielāku elastību finanšu tirgus regulējumā ar mērķi palielināt finanšu inovāciju Eiropā, tostarp FITD II direktīvās un Etalonu regulās attiecībā uz tirdzniecību ar izejvielām, |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

nodrošinātu lielāku elastību finanšu tirgus regulējumā ar mērķi palielināt finanšu inovāciju Eiropā, tostarp FITD II direktīvās un Etalonu regulās attiecībā uz tirdzniecību ar izejvielām,

| — | samazinātu ierobežojumus, kuri rada nesamērīgu slogu jaunu tehnoloģiju izstrādei, |
| --- | --- |

—

samazinātu ierobežojumus, kuri rada nesamērīgu slogu jaunu tehnoloģiju izstrādei,

| — | palielinātu pētniecības un izstrādes izdevumus (it īpaši atbalstu privātām pētniecības un izstrādes investīcijām visā ES) līdz aptuveni 3 % no IKP, |
| --- | --- |

—

palielinātu pētniecības un izstrādes izdevumus (it īpaši atbalstu privātām pētniecības un izstrādes investīcijām visā ES) līdz aptuveni 3 % no IKP,

| — | digitālās pārveides kontekstā apzinātu un vēl vairāk atbalstītu Eiropas pārdomāto specializāciju IT jomā, |
| --- | --- |

—

digitālās pārveides kontekstā apzinātu un vēl vairāk atbalstītu Eiropas pārdomāto specializāciju IT jomā,

| — | apzinātu reģionālos inovācijas mezglus Eiropas Savienībā un tos tieši atbalstītu ES līmenī, vienlaikus veicinot arī privātos ieguldījumus inovācijā, piemēram, paaugstinot privātā līdzfinansējuma prasības līmeni. |
| --- | --- |

—

apzinātu reģionālos inovācijas mezglus Eiropas Savienībā un tos tieši atbalstītu ES līmenī, vienlaikus veicinot arī privātos ieguldījumus inovācijā, piemēram, paaugstinot privātā līdzfinansējuma prasības līmeni.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Euro starptautiskās nozīmes stiprināšana

| 4.1.1. | Saskaņā ar paziņojumu euro nozīmīguma pieaugums starptautiskajā tirdzniecībā, ieguldījumos un maksājumos noved pie daudziem ieguvumiem, tādiem kā, piemēram, lielāka monetārā autonomija, spēcīgāka monetārās politikas pārnešana, zemākas darījumu izmaksas un cenu satricinājumu samazinājums. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESK atbalsta euro valūtā denominēto obligāciju pastāvīgo emisiju. Taču, apzinoties šādu pasākumu sniegtos ieguvumus, EESK tomēr aicina euro izaugsmes stratēģiju papildus kopēju parādu emisijai (20) balstīt uz euro ekonomiskās zonas stiprināšanu un paplašināšanu. Covid-19 krīzes dēļ “ES līdz 2026. gadam emitēs jaunu parādu gandrīz 1 triljona EUR apmērā” (21). Taču “[n]oturības jautājumā problemātiski var izrādīties augstie valsts parāda līmeņi attiecībā pret IKP” (22). Lai tos pārvarētu, Eiropas finanšu sistēmai būtu jākļūst noturīgākai, pabeidzot banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveidi (23). EESK iesaka atjaunot euro augsto pozīciju attiecībā uz fiksēta ienākuma vērtspapīriem pirms 2008.–2009. gada finanšu krīzes (24). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Tāpēc Komiteja aicina dažas no valstu finansiālo uzraudzītāju kompetencēm pārnest ES līmenī, radot kopēju tiesisko regulējumu banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveidei (25). EESK uzskata, ka būtu jānodrošina kapitāla pilna aprite Eiropas Savienībā, lai ikviens iedzīvotājs un MVU varētu izmantot jebkuras kopīgā ES finanšu uzraudzībā esošas finanšu iestādes pakalpojumus (26). Jauns regulējums, kas saistīts ar kapitāla tirgu savienības veidošanu, būtu jāpakļauj testiem (27) ar mērķi pārbaudīt, vai tas atbilst tādiem kritērijiem kā paaugstināta konkurētspēja un inovācija (it īpaši digitālā pārkārtošanās), ieguldījums zaļajā pārkārtošanās un finanšu tirgu stabilitāte. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Turklāt būtu jāveic darbības, lai stiprinātu euro klātbūtni dažādu valstu centrālo banku rezervēs, izmantojot mijmaiņas līgumus, un jāatbalsta [ārpus ES īstenotu] lielu starptautisku līgumu noslēgšana Eiropas uzņēmumiem, nodrošinot to tīrvērti euro. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Lai palielinātu euro lomu pasaules ekonomikā, ir jāpaaugstina ES preču un pakalpojumu konkurētspēja. Šajā nolūkā ir vajadzīgi ieguldījumi izglītībā, pētniecībā un izstrādē. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Paziņojuma 6. pamatdarbībā paredzēts, ka Komisija un ECB kopīgi pārskatīs plašu politikas, juridisko un tehnisko jautājumu loku, kas izriet no iespējamas digitāla euro ieviešanas. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Komiteja atbalsta ideju par digitālu euro. Tomēr EESK uzskata, ka digitālais euro būtu jāievieš ne tikai ar ECB, bet arī ar Eurosistēmas (28) centrālo banku (un jebkādu uzraudzības iestāžu) (29) starpniecību. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Šajā jaunajā norēķinu sistēmā būtu jāņem vērā privātuma prasības, kas paredzētas tiesību aktos (it īpaši Piektajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu). Pienācīgi izstrādāts digitālais euro varētu atbalstīt euro izmantošanu ārpus eurozonas un vājināt ASV dolāra (un nākotnē arī digitālās juaņas) nozīmīgumu, it īpaši starptautiskajos un mazumtirdzniecības darījumos (30). |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | ES ieņem vadošo pozīciju pasaules zaļo obligāciju tirgū. Vairāk nekā puse no tās emisijām 2019. gadā bija denominētas euro valūtā (31), un tās ir spēcīgas arī starp rezidentiem ārpus eurozonas (32). EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu ieviest jaunus “zaļus” finanšu instrumentus (33) nolūkā atbalstīt Eiropas zaļo kursu (34). Tas ļaus Eiropas Savienībai turpināt un pilnveidot savu lomu kā globālam klimatrīcības līderim (35). |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   ES finanšu tirgus infrastruktūras un saistīto kritiski svarīgo pakalpojumu sniedzēju noturības palielināšana

| 4.2.1. | Paziņojumā uzsvērts, ka Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi attīstīt savu finanšu tirgus infrastruktūru un palielināt tās noturību, lai nevajadzētu paļauties uz to, ka šādus kritiski svarīgus pakalpojumus sniedz trešo valstu jurisdikcijas. Komisijai būtu arī jāizpēta, kā novērst pieaugošo ES atkarību no trešo valstu finanšu un nefinanšu datu sniedzējiem. Jauno, uz euro balstīto digitālo norēķinu sistēmu varētu izmantot, lai atbalstītu tirdzniecību ar partneriem, kuriem trešās valstis ir piemērojušas vienpusējas sankcijas, un bloķējot tās izmantošanu sankcionētajām valstīm un personām (iegūstot informāciju no Sankciju informācijas apmaiņas repozitorija datubāzes). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK arī atgādina par situāciju Covid-19 pandēmijas sākumā, kad, pateicoties palielinātai interesei par dolāru un ASV repo tirgus darbības traucējumiem, ārpus ASV esošām finanšu iestādēm bija grūtības pārfinansēt savas darbības dolāros. Būtu jāapsver arī Eiropas Stabilitātes mehānisma kā likviditātes kopfonda izmantošana euro valūtā, kam varētu piekļūt arī lielas finanšu iestādes. Mums ir vajadzīgs skaidrs ceļvedis attiecībā uz ESM izmaiņām un kapitāla tirgu savienības attīstību. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESK principā piekrīt darbībām, kas palielina ES atvērto stratēģisko autonomiju, tostarp stiprina ES finanšu tirgus infrastruktūru noturību. No otras puses, Komiteja norāda, ka šādi pasākumi noteiktos apstākļos var izraisīt nevēlamas politiskās sekas. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Stiprināt ES sankciju ieviešanu un izpildi

| 4.3.1. | Lai palielinātu ES sankciju efektivitāti, ir jāpanāk, ka tās tiek īstenotas un izpildītas vienoti. Trešo valstu uzņēmumu apakšuzņēmumi izmanto juridiskas nepilnības, lai apietu aizliegumus, tā radot kropļojumus vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumus, kuru nolūks ir stiprināt ES spēju vienoti piemērot sankcijas un izteikties vienbalsīgi. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Komiteja arī atbalsta Eiropas Komisijas centienus izstrādāt instrumentus, ar kuriem novērst sekas, ko ES ekonomikas operatoriem rada trešās valsts īstenota nelikumīga, eksteritoriāla vienpusēju pasākumu piemērošana. Taču EESK uzsver vajadzību izstrādāt mehānismus, ar kuriem starp visām dalībvalstīm nodrošināt konsensu par pašu sankciju mērķi. Komiteja uzskata, ka šādi instrumenti var veicināt ES neatkarību kā globālam dalībniekam un aizsargāt vienoto tirgu pret satricinājumiem. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Vienlaikus jāatzīmē, ka kopš 2008.–2009. gada finanšu krīzes ES finanšu tirgus ir bijis pakļauts stingrai disciplīnai, kas uzliek administratīvus pienākumus tiem, kuri vēlas gūt labumu no ES vienotā tirgus. Šis regulējums ir jāpiemēro elastīgi, lai nodrošinātu līdzsvaru starp izmaksām un ieguvumiem, novērtētu jauno noteikumu ietekmi uz Eiropas finanšu uzņēmumiem (36) un pielāgotu regulatīvo slogu arī šo struktūru lielumam (lielām Eiropas mēroga bankām, finanšu iestādēm un finanšu tehnoloģiju nozares jaunuzņēmumiem) (37). |
| --- | --- |

4.3.4.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  EESK atzinums par tematu “Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma” (OV C 177, 18.5.2016., 21. lpp.).

1

Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma

(2)  EESK atzinums par Ekonomiskās un monetārās savienības tiesību aktu kopumu (OV C 262, 25.7.2018., 28. lpp.).

2

Ekonomiskās un monetārās savienības tiesību aktu kopumu

(3)  EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

3

Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns

(4)  EESK atzinums par tematu “Ekonomikas pārvaldības pārskats 2020” (OV C 429, 11.12.2020., 227. lpp.).

4

Ekonomikas pārvaldības pārskats 2020

(5)  COM(2021) 32 final.

5

(6)  COM(2018) 796 final, 2. lpp.

6

(7)  The international role of the euro, Eiropas Centrālā banka, 2020. gada jūnijs.

7

The international role of the euro

(8)  Can the European Project be saved? Paul Krugman programmatiskā lekcija 23. starptautiskajā “eiropeānistu” konferencē Filadelfijā, 2016. gada 14.–16. aprīlī.

8

Can the European Project be saved? Paul Krugman

(9)  Sk. World Economic Outlook datubāzi, 2021. gada aprīlis, Starptautiskais Valūtas fonds.

9

World Economic Outlook

(10)  Oficiālo ārvalstu valūtas rezervju valūtas sastāvs (COFER), Starptautiskā finanšu statistika (IFS), Starptautiskais Valūtas fonds, https://data.imf.org/regular.aspx?key=41175

10

COFER

IFS

(11)  Sk. China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing, China Banking News, 2021. gada 19. aprīlis.

11

China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing

China Banking News

(12)  PwC Centrālās bankas digitālās valūtas globālais indekss, 2021. gada aprīlis, https://www.pwc.com/gx/en/industries/financial-services/assets/pwc-cbdc-global-index-1st-edition-april-2021.pdf

12

PwC

(13)  EESK atzinums par tematu “Ceļā uz spēcīgāku euro starptautisko nozīmi” (OV C 282, 20.8.2019., 27. lpp.).

13

Ceļā uz spēcīgāku euro starptautisko nozīmi

(14)  EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

14

Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns

(15)  EESK atzinums par Ekonomiskās un monetārās savienības tiesību aktu kopumu (OV C 262, 25.7.2018., 28. lpp.).

15

Ekonomiskās un monetārās savienības tiesību aktu kopumu

(16)  EESK atzinums par eurozonas ekonomikas politiku (2021) (OV C 123, 9.4.2021., 12. lpp.).

16

eurozonas ekonomikas politiku (2021)

(17)  COM(2020) 746 final.

17

(18)  Eurofound (2020), Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends (Augšupēja konverģence Eiropas Savienībā: definīcija, mērījumi un tendences), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 9. lpp.

18

Eurofound

Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends

(19)  Sešas saskaņā ar Times Higher Education un tikai viena saskaņā ar QS Pasaules universitāšu reitingu.

19

Times Higher Education

QS

(20)  EU faces barriers to boosting single currency's global status, Financial Times, 2021. gada 19. janvāris.

20

EU faces barriers to boosting single currency's global status

Financial Times

(21)  COM(2021) 32 final, 8. lpp.

21

(22)  EESK atzinums par tematu “Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku” (OV C 353, 18.10.2019., 23. lpp.).

22

Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku

(23)  Sk. komisāra Paolo Gentiloni piezīmes Eurogrupas preses konferencē, 2021. gada 15. februāris, Brisele.

23

Paolo Gentiloni

(24)  Sk. “Fixed income market liquidity”, Committee on the Global Financial System Papers, Nr. 55, Starptautisko norēķinu banka, 2016. gada janvāris, 18. lpp.

24

Fixed income market liquidity

Committee on the Global Financial System Papers

(25)  COM(2020) 590 final un COM(2020) 746 final, 8. lpp.

25

(26)  EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

26

Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns

(27)  EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.), 1.16. punkts.

27

Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns

(28)  Sk. “Ziņojums par digitālu euro”, Eiropas Centrālā banka, 2020. gada oktobris, 7.–8. lpp.

28

Ziņojums par digitālu euro

(29)  Sk. “Ziņojums par digitālu euro”, Eiropas Centrālā banka, 2020. gada oktobris, 36.–40. lpp.

29

Ziņojums par digitālu euro

(30)  EU faces barriers to boosting single currency's global status, Financial Times, 2021. gada 19. janvāris.

30

EU faces barriers to boosting single currency's global status

Financial Times

(31)  Sk. The role of the euro in global green bond markets, 1. izcēlums, 19. ikgadējais pārskats par euro starptautisko lomu, ECB, 2020. gada jūnijs.

31

The role of the euro in global green bond markets

(32)  Sk. Unleashing the euro's untapped potential at global level, ECB Valdes locekļa Fabio Panetta runa.

32

Unleashing the euro's untapped potential at global level

Fabio Panetta

(33)  Sk. Galvenie rezultāti – Eurogrupas videokonference, 2021. gada 15. februāris.

33

(34)  COM(2019) 640 final.

34

(35)  Paschal Donohoe piezīmes pēc Eurogrupas 2021. gada 15. februāra videokonferences.

35

Paschal Donohoe

(36)  EESK atzinums par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

36

Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns

(37)  EESK atzinums par tematu “ES digitālā finansējuma stratēģija” (OV C 155, 30.4.2021., 27. lpp.).

37

ES digitālā finansējuma stratēģija

---

PIELIKUMS

1. attēls

Vidējo reālo IKP pieauguma līkņu salīdzinājums

- Aplēses sākas ar 2019. gadu.

Avots: pašu aprēķini, pamatojoties uz Starptautiskā Valūtas fonda pasaules ekonomikas perspektīvu datubāzi, 2020. gada oktobris

2. attēls

Dolāra, euro un renminbi daļa oficiālajās ārvalstu valūtas rezervēs (%)

Image 2

Avots: Starptautiskais Valūtas fonds, data.imf.org

3. attēls

ASV, ES un Ķīnas daļa globālajā IKP (PPP, %)

Image 3

Avots: Pasaules ekonomikas perspektīvu datubāze, SVF, 2020. gada oktobris.

4. attēls

ASV, ES un Ķīnas daļa globālajā eksportā (%)

Image 4

Avots: UNCTAD

5. attēls

Bruto iekšzemes izdevumi pētniecības un izstrādes jomā, 2008.–2018. gads (% no IKP)

Image 5

Avots: Eurostat

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/50

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija, lai stiprinātu Pamattiesību hartas piemērošanu ES””

(COM(2020) 711 final)

(2021/C 341/08)

| Ziņotājs: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Christian BÄUMLER |

Ziņotājs:

Cristian PÎRVULESCU

Līdzziņotājs:

Christian BÄUMLER

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 24.2.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Biroja lēmums | 26.1.2021. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 10.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 201/2/7 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 24.2.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Biroja lēmums

26.1.2021.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

10.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

201/2/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja atzinīgi vērtē jauno Komisijas izstrādāto stratēģiju. Priekšlikums satur skaidras apņemšanās un stingri uzsver piemērošanas un īstenošanas jautājumus. Tas ir virziens, kuru Komiteja pastāvīgi ir atbalstījusi, tostarp savā atzinumā par pirmo stratēģiju, kas pieņemta 2011. gadā (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kopš tā laika ievērojamas sociālās, ekonomiskās un politiskās norises ir sarežģījušas pamattiesību aizsardzību un radījušas jaunas problēmas attiecībā uz pašreizējiem regulējumiem, tostarp Pamattiesību hartas piemērošanu. Pašreizējā pandēmija ievērojami palielina veselības, drošības un labklājības riskus miljoniem cilvēku visā Eiropā. Pasaules līmenī, kurā ES ir būtisks pienākums rīkoties, situācija ir vēl sliktāka. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šajā saistībā ES iestādēm un dalībvalstīm ir jārīkojas ar skaidru redzējumu un spēcīgāku enerģiju, lai atbalstītu pamattiesības. Lai gan Hartas piemērošanu ierobežo saistītie ES tiesību akti, arvien lielākais noteikumu apjoms un politikas jomu transversāla integrācija rada arvien plašākas rīcības iespējas. Ļoti iespējams, ka šāda attīstība radīs vairākas sekas pilsoniskajai sabiedrībai, vietējām kopienām, sociālajiem partneriem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Diemžēl desmit gadus pēc Hartas īstenošanas Eiropas iedzīvotāju vidū joprojām ir ierobežotas zināšanas par Hartas pastāvēšanu vai lomu. Arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valstu cilvēktiesību iestādes un cilvēktiesību aizstāvji to ir izmantojuši ierobežoti. Mēs nevaram gaidīt vēl desmit gadus, lai Hartā paredzētās tiesības kļūtu par realitāti plašai sabiedrībai, pilsoniskajai sabiedrībai un publiskā sektora iestādēm. Mēs ceram, ka Eiropas Komisija aktīvāk informēs iedzīvotājus, medijus, pilsonisko sabiedrību, sociālos partnerus un dažādas citas struktūras par Hartu, tās nozīmīgumu, ietekmi un saistītajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Visām ES iestādēm ir jāpauž stingra nostāja un jāsniedz spēcīgs atbalsts visām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem, kuri saskaras ar fiziskiem un mutiskiem uzbrukumiem, iebiedēšanu un aizskaršanu, tostarp ļaunprātīgu tiesvedību, vardarbību un naida runu tiešsaistē un bezsaistē. Nomelnošanas kampaņas, kas ietekmē pilsoniskās sabiedrības uzticamību un leģitimitāti, ir jāizbeidz, un ir jāveic darbības pret to dalībvalstu valdībām, kuras tajās iesaistās. Pašreizējo noteikumu izpildei jābūt prioritārai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pilsoniskās sabiedrības organizāciju un cilvēktiesību aizstāvju kopējā spēja strādāt Hartas satvarā būtu ievērojami jāstiprina, izmantojot pasākumu kopumu, kas ietver apmācības un zināšanu nodošanu, organizatorisku atbalstu, stabilu un paredzamu finansējumu un aizsardzību pret uzbrukumiem un nelabvēlīgām kampaņām. Komiteja, jo īpaši ar savas Pamattiesību un tiesiskuma grupas starpniecību, ir gatava palīdzēt izstrādāt visaptverošāku un detalizētu plānu šajā ziņā. Šādiem centieniem būtu jābūt daļai no visaptverošas Eiropas pilsoniskās sabiedrības stratēģijas, ko EESK uzskata gan par steidzamu, gan nepieciešamu (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas visaptverošo pieeju pamatvērtību, uz kurām ir balstīta ES, veicināšanai un aizsargāšanai un papildināmību starp šo stratēģiju, Eiropas Demokrātijas rīcības plānu un pirmo ziņojumu par tiesiskumu. Tajā arī ierosināts visaptverošajā plānošanas procesā iekļaut ES rasisma apkarošanas rīcības plānu, kā arī ES stratēģijas invaliditātes un LGBTIK jomā. Problēmas, kuras ar minētajiem plāniem un stratēģijām ir mēģināts risināt, ir ļoti izplatītas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atkārtoti pauž savas piezīmes par tiesiskuma un pamattiesību ekonomiskajiem aspektiem. Apdraudējums tiesiskumam un pamattiesību situācijas vispārēja pasliktināšanās, ja to neapturēs, visticamāk, ietekmēs savstarpējo uzticēšanos, kas ir pamatā iekšējam tirgum un līdz ar to arī ekonomikas izaugsmei Eiropas Savienībā (3). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komiteja uzsver, ka Pamattiesību harta ietver arī sociālās tiesības. Tāpēc tās īstenošanai ir ļoti liela nozīme cilvēku dzīvēs. Sociālie partneri ir jāiesaista šādu tiesību aizsargāšanā Eiropas un valstu līmenī. Sociālais dialogs būtu jāuzlabo, un tā fokuss ir jāmaina uz Hartā noteiktajām pamattiesībām. Atkārtoti paužot aicinājumu, ko Komiteja izteica savā 2011. gada atzinumā par stratēģiju, vairāk būtu jāuzsver III sadaļa (Līdztiesība) un IV sadaļa (Solidaritāte), kas ir būtiskas Eiropas Savienībai kā demokrātiskai, uz vērtībām balstītai Savienībai, kura nopietni uztver savu sociālo modeli un saistības. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā uzsvērts Hartas visaptverošais raksturs un tā papildina mērķtiecīgos centienus padarīt ES tiesības un vērtības konkrētākas tādās jomās kā cietušo tiesības un tiesu iestāžu pieejamība, līdztiesība un iekļaušana, rasisma apkarošana un plurālisms, sociālās tiesības un iekļaujoša izglītība un apmācība, ekonomiskās tiesības, ES un trešo valstu iedzīvotāju tiesības un bērna tiesības. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš Covid-19 ietekmei uz tiesībām, labklājību un bērnu intelektuālo un emocionālo attīstību. EESK arī norāda uz to Hartas pantu nozīmīgumu, kas ietekmē ekonomikas jomu, piemēram, brīvību veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz īpašumu un tiesības saistībā ar pienācīgām tiesību normām. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komiteja bez iebildumiem atbalsta ES apņemšanos veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un vērtības visā pasaulē. Tas, ka ir uzsvērti tirdzniecības nolīgumi un to potenciālā ietekme uz pamattiesībām, ir pilnībā pamatoti. Kā minēts vairākos atzinumos, Komiteja arī vērš uzmanību uz migrācijas un patvēruma politiku kā nozīmīgu pārbaudi ES apņēmībai aizsargāt pamattiesības. Būtu aktīvāk jāatbalsta cilvēktiesību aizstāvji visā pasaulē. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kā priekšlikumā minēts, valstu un vietējām administrācijām, dalībvalstu parlamentiem un tiesībaizsardzības iestādēm ir centrāla nozīme Hartā paredzēto tiesību veicināšanā un aizsardzībā. Nav skaidrs, kā šī sadarbība atšķirtos no tās, kura izmantota sākotnējās stratēģijas īstenošanas pēdējā desmitgadē. Vienam no galvenajiem šīs stratēģijas mērķiem būtu jābūt tādam, ka jānosaka piemēroti daudzveidīgi stimuli un instrumenti, kas motivē valstu un vietējās iestādes uzņemties lielākas saistības un aktīvāk darboties saistībā ar pamattiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komiteja cer uz ievērojamiem uzlabojumiem visos galvenajos stratēģijas aspektos: novēršanā, veicināšanā, īstenošanā un izpildē. Neaizmirstot par pārējiem, lielāka uzmanība būtu jāpievērš izpildei. Pienācīga Hartas piemērošana ir būtiski svarīga, lai saglabātu funkcionālu, uz vērtībām balstītu Savienību. Hartas piemērošana ir arī obligāta. Komisijai ir attiecīgi jārīkojas un agresīvāk jāuzsāk pārkāpuma procedūras, kad tiesības netiek ievērotas. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komiteja pilnībā atbalsta Hartas kontaktpunktu nozīmēšanu dalībvalstīs un ierosina, ka tiem būtu jābūt valdības vai likumdošanas procesā iesaistīto nozares ministriju, piemēram, tieslietu ministrijas, darbības centrā. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas būtisko ietekmi uz sabiedrību, Komiteja mudina Komisiju 2022. gada ziņojumā galveno uzmanību vērst uz tās ietekmi uz pamattiesībām, jo īpaši ar sociālekonomisko labjutību saistītajām, un tādējādi stingri uzsvērt, ka sociālās tiesības ir pamattiesības. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to vecāka gadagājuma iedzīvotāju un personu ar invaliditāti tiesībām, cieņai un labklājībai, kuri Covid-19 pandēmijas laikā saskaras ar izolāciju aprūpes namos. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komiteja ierosina katru fondu (fondi, uz kuriem attiecas Kopīgo noteikumu regula (KNR)) pārraudzīt uzraudzības komitejās, kas ietver neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valstu cilvēktiesību iestādes un cilvēktiesību aizstāvjus. Visiem minētajiem pilsoniskajiem dalībniekiem būtu jāvar ietekmēt līdzekļu piešķiršanu un pārvaldību. EESK lūdz Komisiju ņemt vērā ieteikumus, ko tā sniegusi 2021. gada februārī publicētajā rezolūcijā “Organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaiste nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos. Kas darbojas un kas ne?”. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komiteja aicina Komisiju apzināt un operatīvi izmantot iespējas piešķirt finansējumu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri veic priekšplāna darbu marginalizētās un neaizsargātās kopienās. Komiteja mudina dalībvalstis īstenot finansēšanas programmas, kas paredzētas pilsoniskās sabiedrības un kopienu grupām, kuras aizstāv cilvēktiesības. Programmām jābūt izveidotām tā, lai tās aizsargātu finansēto struktūru autonomiju un neatkarību. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komiteja ierosina izveidot reaģētspējīgu, strauju un efektīvu mehānismu, lai konstatētu un ziņotu par fiziskiem un mutiskiem uzbrukumiem, iebiedēšanu un aizskaršanu, tostarp ļaunprātīgām tiesvedībām, vardarbību un naida runu tiešsaistē un bezsaistē, kas vēršas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem. Šajā mehānismā būtu jāiekļauj valstu cilvēktiesību iestādes un valstu sociālās un ekonomikas komitejas. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Lai atvieglotu koordināciju, Komiteja ierosina dalībvalstīm izveidot valstu pamattiesību forumus, kuros varētu sadarboties visas attiecīgās struktūras – valstu cilvēktiesību iestādes, valstu līdztiesības iestādes, ombudi, jaunizveidotie Hartas kontaktpunkti un citas publiskās struktūras. Forumiem būtu jāietver organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji. Šādu forumu izveidē var palīdzēt Pamattiesību aģentūra. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Komiteja ierosina Komisijai izveidot īpašu palīdzības programmu ar mērķi palielināt un vairāk saskaņot visu valstu cilvēktiesību iestāžu institucionālās spējas (izveide, akreditācija un atbilstības nodrošināšanas darbības) un izstrādāt dalībvalstīm īpašus norādījumus. Tāpat kā citu instrumentu un programmu gadījumā EESK iesaka labāk un plašāk izmantot Pamattiesību aģentūras ievērojamās īpašās zināšanas. Mēs mudinām Aģentūru, turpinot pamatīgo darbu pie galvenajām norisēm pamattiesību jomā, cieši uzraudzīt sociālo tiesību aizsardzību. Aģentūrai arī būtu jākļūst pamanāmākai un vieglāk pieejamai plašai sabiedrībai un pilsoniskās sabiedrības grupām un organizācijām. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Komiteja ierosina Komisijai rīkot īpašus apspriešanās pasākumus un sagatavot ziņojumus par konkrētām sadaļām un pantiem, kuros valstu cilvēktiesību iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji varētu sniegt savu ieguldījumu un ieskatus. EESK ir vairāk nekā gatava cieši sadarboties ar Komisiju, regulāri organizējot šāda veida sanāksmes, kurās piedalās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Komiteja gaida Komisijas darbu saistībā ar informētības uzlabošanas kampaņu. Ņemot vērā pasākuma nozīmīgumu un steidzamību, būtu bijis vērts stratēģijā sīkāk precizēt kampaņas mērķus, laika grafiku, mērķgrupas, instrumentus, partnerus un tai ierosināto budžetu. EESK mudina Eiropas Komisiju Konferences par Eiropas nākotni ietvaros rīkot ar Hartu saistītas darbības un tuvināt pamattiesību jautājumus iedzīvotājiem un publiskajai darba kārtībai. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Ir vajadzīgi plašāki pētījumi un apspriešanās, lai veidotu izpratni par Hartas piemērošanu, pamatojoties uz risku un neaizsargātību, ar ko vairāk varētu saskarties noteiktas sociālās grupas un reģionālās kopienas. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Vispārīgas piezīmes

2.1.   Atzinuma konteksts

| 2.1.1. | Harta ir piemērojama visiem ES iestāžu pasākumiem. Eiropas Komisijas 2010. gada stratēģijā efektīvai Pamattiesību hartas īstenošanai Eiropas Savienībā tika uzsvērts, cik svarīgi ir, lai ES rādītu labu piemēru; tajā noteikts, kā Komisija nodrošinās Hartas pilnīgu ievērošanu. Harta ir piemērojama arī dalībvalstīm, kad tās īsteno ES tiesību aktus. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Harta ir stimulējusi jaunus ES tiesību aktus, kas tieši aizsargā un veicina atsevišķas svarīgākās tiesības. Nozīmīgākie piemēri ir jaunie noteikumi par datu aizsardzību, dzimumu līdztiesību, trauksmes cēlēju aizsardzību, tiesībām uz taisnīgu tiesu un aizstāvību, kā arī par noziegumos cietušajiem. ES Tiesas judikatūra, kurā Harta padarīta par saistošu, ir ievērojami attīstījusies plašā politikas jomu klāstā. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | ES Pamattiesību aģentūra ir kļuvusi par uzticamu ES struktūru, kas sniedz salīdzināmus datus un analīzi par pamattiesībām, atbalstot ES iestāžu un dalībvalstu darbu. Arī neatkarīgu valsts cilvēktiesību iestāžu un struktūru skaits Eiropas Savienībā ir būtiski pieaudzis. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Taču trijās dalībvalstīs (Čehijas Republika, Itālija, Malta (4)) nav nevienas valsts cilvēktiesību iestādes, divās tās nav akreditētas (Igaunija, kurā akreditācija plānota 2020. gada beigās, un Rumānija), savukārt sešām nav ANO Parīzes principiem atbilstošu A statusa valsts cilvēktiesību iestāžu (Austrija, Beļģija, Kipra, Slovākija, Slovēnija un Zviedrija). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Rezultāti, kas gūti nesenā Eirobarometra aptaujā attiecībā uz informētību par Hartu, liecina, ka tikai 42 % no atbildētājiem ir dzirdējuši par Hartu un tikai 12 % patiešām zina, kas tā ir. Seši no desmit respondentiem vēlas uzzināt vairāk par savām tiesībām un to, kur vērsties, ja Hartā noteiktās tiesības tiek pārkāptas (5). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | EESK jau sen ir apņēmusies atbalstīt cilvēktiesības un cilvēktiesību aizstāvjus. Komiteja ir neatņemama pamattiesību kultūras un regulējumu daļa, jo ir iesaistījusies dažādās struktūrās un darbībās, uzklausa iedzīvotājus, pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus par viņus interesējošiem jautājumiem, kā arī formulē politikas un regulatīvos priekšlikumus ar tiesībās pamatotu redzējumu. Lai pastiprinātu savus centienus, EESK ir izveidojusi pati savu Pamattiesību un tiesiskuma grupu, kas atbalsta tās redzējumu un atbildību. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Hartas efektīvas piemērošanas nodrošināšana dalībvalstīs

| 2.2.1. | Komiteja pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu aicināt dalībvalstis noteikt Hartas kontaktpunktus. To loma, atvieglojot informācijas un labāko prakšu plūsmu saistībā ar Hartu un koordinējot spēju veidošanu attiecīgajā valstī, ir centrāla pamattiesību programmas virzīšanai. Ideālā gadījumā tiem būtu jābūt valdības vai likumdošanas procesā iesaistīto nozares ministriju, piemēram, tieslietu ministrijas, centrā. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Jaunā pieeja, kas pieņemta gada ziņojuma sagatavošanā par Hartas piemērošanu Eiropas Savienībā, pievēršot lielāku uzmanību Hartas piemērošanai dalībvalstīs, ir atbilstoša. Komiteja arī atzinīgi vērtē to, ka jaunajā Hartas ziņojumā 2021. gadam uzmanība ir vērsta uz pamattiesībām digitālajā laikmetā. Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas būtisko ietekmi uz sabiedrību, Komiteja mudina Komisiju 2022. gada ziņojumā galveno uzmanību vērst uz tās ietekmi uz pamattiesībām, jo īpaši ar sociālekonomisko labjutību saistītajām. Vēl viens aspekts, kas jārisina, ir ES valdību pāreja uz ārkārtas režīmu, dažkārt kaitējot parlamentārajai uzraudzībai un demokrātiskai kontrolei un līdzsvaram. EESK uzskata, ka pandēmijas apkarošanas pasākumiem jābūt pilnībā demokrātiskiem, īslaicīgiem un samērīgiem. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Komiteja mudina Komisiju attiecīgos gadījumos stingrāk uzsākt pārkāpuma procedūras, ja netiek ievēroti ES tiesību akti. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par to, ka attiecībā uz visām programmām, ko atbalsta no ES fondiem, uz kuriem attiecas Kopīgo noteikumu regula (KNR), ir jābūt ieviestiem efektīviem mehānismiem, lai no pašas sākotnes līdz īstenošanai nodrošinātu to atbilstību Hartai. Komiteja ierosina katru fondu pārraudzīt uzraudzības komitejās, kas ietver pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valstu cilvēktiesību iestādes un cilvēktiesību aizstāvjus. Tas palīdzētu KNR īstenošanas struktūrās novērst zināšanu nepietiekamību attiecībā uz pamattiesībām un ievērojami uzlabotu pamattiesību organizāciju spēju radīt reālu ietekmi vietējā līmenī. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Komiteja mudina Komisiju cieši uzraudzīt, cik lielā mērā ES fondi tiek izmantoti saskaņā ar Hartu, un aicina veikt piemērotus un pamatotus pasākumus, piemēram, ES finansējuma iespējamu pārtraukšanu vai apturēšanu vai finansiālas korekcijas, ja dalībvalstis nav koriģējušas neatbilstoši veiktus izdevumus. Turklāt Komiteja mudina Komisiju augšupēji virzīt pārbaudes attiecībā uz Hartas ievērošanu saistībā ar lieliem budžeta piešķīrumiem. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Priekšlikumā noteiktais mērķis, proti, veicināt atbalstošu un drošu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tiesību aizstāvjiem viņu valstīs, tostarp vietējā līmenī, tik tiešām ir nepieciešams. Taču nav nekādu skaidru norāžu par to, kā tas tiks sasniegts. Komiteja aicina Komisiju apzināt un operatīvi izmantot iespējas piešķirt finansējumu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri veic priekšplāna darbu marginalizētās un neaizsargātās kopienās. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Komiteja ierosina izveidot reaģētspējīgu, strauju un efektīvu mehānismu, lai konstatētu un ziņotu par fiziskiem un vārdiskiem uzbrukumiem, iebiedēšanu un aizskaršanu, tostarp ļaunprātīgām tiesvedībām, vardarbību un naida runu tiešsaistē un bezsaistē, kas vēršas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem. Šajā brīdinājuma mehānismā būtu jāiekļauj valstu cilvēktiesību iestādes un valstu sociālo un ekonomikas lietu komitejas. EESK arī vēlas sniegt ieguldījumu mehānisma izveidē un strādāt ar citām ES iestādēm, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību un tiesiskās aizsardzības līdzekļus attiecīgajām organizācijām un personām. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Ir vairāk nekā iepriecinoši, ka Komisija ir apņēmusies saskaņot centienus, lai nodrošinātu demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesību aizsardzību (6). Komiteja uzskata, ka tādi paši koordinācijas principi būtu jāievēro arī valstu līmenī. Dažādās iestādes un organizācijas – publiskās un nevalstiskās – pārāk bieži nesadarbojas pietiekami. Tāpēc Komisija var lūgt dalībvalstīm izveidot valstu pamattiesību forumus, kuros varētu sadarboties visas attiecīgās struktūras – valstu cilvēktiesību iestādes, valstu līdztiesības iestādes, ombudi, jaunizveidotie Hartas kontaktpunkti un citas publiskās struktūras. Šajos forumos būtu jāiekļauj pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Valstu cilvēktiesību iestāžu izveidei un akreditācijai un darbībām, lai nodrošinātu to atbilstību ANO Parīzes principiem (7), būtu jābūt starp prioritātēm, un šajā nolūkā jādara pieejams lielāks atbalsts. Komiteja ierosina Komisijai izveidot īpašu palīdzības programmu ar mērķi palielināt un vairāk saskaņot visu valstu cilvēktiesību iestāžu institucionālās spējas. |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   Hartas kā ES iestāžu kompasa izmantošanas veicināšana

| 2.3.1. | Cerams, ka galveno Komisijas iniciatīvu pārbaude jau iniciatīvas sagatavošanas posmā Komisijai arī turpmāk būs svarīgs jautājums visā lēmumu pieņemšanas procesā. Tas, ka priekšlikumā ir uzsvērts digitālo pakalpojumu tiesību akts un ka tiek veikts darbs, lai nodrošinātu atbilstību Hartai, ir piemēroti, lai vērstu uzmanību uz dažādajiem ar atbilstību saistītajiem jautājumiem un sekām. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Ir ļoti svarīgi, lai svarīgākās Komisijas iniciatīvas tiktu sagatavotas ļoti rūpīgi. Tajā pašā laikā atbilstības tematiskā attīstība būtu jāpapildina ar uz Hartu balstītiem apsvērumiem un analīzi, kuras centrā ir dažādās sadaļas un panti, kā strukturēts gada ziņojumā. Viens veids, kā to panākt, būtu rīkot īpašus pasākumus un sagatavot ziņojumus par konkrētām sadaļām un pantiem un dot valstu cilvēktiesību iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem iespēju sniegt savu ieguldījumu un paust savu viedokli. Tas ļautu uzkrāt ievērojamas zināšanas par konkrētajiem pantiem un tiesībām, kas tajos ir aizsargātas, un sniegtu skaidrāku priekšstatu par ES tiesību aktu un politikas veidošanas kopējo ietekmi uz plašas sabiedrības locekļu dzīvi un tiesībām. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Kā ierosināts 2.2.2. punktā, Covid-19 pandēmijas lielās ietekmes uz Eiropas sabiedrību dēļ ir jākoncentrējas uz saistīto tiesību situāciju. Tāpēc vēlamies mudināt Komisiju gada ziņojumos uzsvērt Covid-19 pandēmijas ietekmi un vairākas krīzes, ko tā ir radījusi pamattiesību aizsardzībā. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Šajā saistībā un atkārtoti paužot aicinājumu, ko Komiteja izteica savā 2011. gada atzinumā par stratēģiju, vairāk būtu jāuzsver III sadaļa (Līdztiesība) un IV sadaļa (Solidaritāte), kas ir centrālas ES kā demokrātiskai, uz vērtībām balstītai Savienībai, kura nopietni uztver savu sociālo modeli un saistības. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Komiteja bez iebildumiem atbalsta ES apņemšanos veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un vērtības visā pasaulē. Tas, ka ir uzsvērti tirdzniecības nolīgumi un to potenciālā ietekme uz pamattiesībām, ir pilnībā pamatoti. Kā minēts vairākos atzinumos, Komiteja arī vērš uzmanību uz migrācijas un patvēruma politiku kā nozīmīgu pārbaudi ES apņēmībai aizsargāt pamattiesības. Tā arī vēlas norādīt, ka demokrātiskā stabilitāte un attiecīgās cilvēktiesību aizsardzības sistēmas Eiropas kaimiņreģionā ir pakļautas spiedienam un būtu jādara vairāk, lai tās atbalstītu. Būtu aktīvāk jāatbalsta cilvēktiesību aizstāvji visā pasaulē. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Komiteja mudina Eiropas Parlamentu un Padomi izmantot pieejamos rīkus, lai nodrošinātu Hartas efektīvu piemērošanu to darbā, izmantojot Komisijas palīdzību un iesaistot attiecīgās konsultatīvās Eiropas struktūras tiesību aktu sagatavošanā. EESK ir gatava piedalīties šādā iestāžu dialogā un darbā. |
| --- | --- |

2.3.6.

2.4.   Cilvēku informētības uzlabošana par Hartā paredzētajām tiesībām

| 2.4.1. | Komiteja gaida Komisijas darbu saistībā ar informētības uzlabošanas kampaņu, kuras mērķis ir labāk informēt cilvēkus par viņu tiesībām, kas noteiktas Hartā, un to, kur vērsties, ja viņu tiesības tiek pārkāptas. Ņemot vērā pasākuma nozīmīgumu un steidzamību, būtu bijis vērts stratēģijā sīkāk precizēt kampaņas mērķus, laika grafiku, mērķgrupas, instrumentus, partnerus un tai ierosināto budžetu. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Informētības kampaņa būtu jāveido, lai papildinātu citus pasākumus. Tiklīdz būs nodrošinātas minimālās institucionālās spējas, iesakām ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un valsts līmeņa struktūrām, tostarp tiesu varu, sākt darbu saistībā ar apmācību, labu prakšu nodošanu un sabiedrībai paredzētu komunikāciju. Attiecīgās organizācijas un struktūras var rīkoties kā resursi, palīdzot cilvēkiem uzzināt par savu pamattiesību aizsardzību atbalstošā sociālā un institucionālā vidē. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Šajā saistībā informētības uzlabošanas kampaņas būtu jāveido tā, lai uzrunātu tos, kuru pamattiesības visvairāk ir pakļautas pārkāpumu riskam. Ir vajadzīgi plašāki pētījumi un apspriešanās, lai veidotu izpratni par Hartas piemērošanu, pamatojoties uz risku un neaizsargātību, ar ko vairāk varētu saskarties noteiktas sociālās grupas un reģionālās kopienas. Tas palīdzēs virzīt dažādu struktūru veiktos pasākumus un arī sniegs informāciju dažādām apspriešanās un līdzdalības iniciatīvām. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | EESK mudina Eiropas Komisiju Konferences par Eiropas nākotni ietvaros organizēt ar Hartu saistītus pasākumus un tuvināt pamattiesību jautājumus iedzīvotājiem un publiskajai darba kārtībai. |
| --- | --- |

2.4.4.

Briselē, 2021. gada 10. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 376, 22.12.2011., 74. lpp.

1

(2)  Pētījumā “Pilsoniskās sabiedrības organizāciju reakcija uz Covid-19 pandēmiju un Eiropā pieņemtajiem attiecīgajiem ierobežojumiem” (2021) EESK norādīja uz pandēmijas atklātajām strukturālajām problēmām un to, kā reaģēja pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

2

(3)  OV C 429, 11.12.2020., 16. lpp.

3

(4)  Malta ir guvusi ievērojamu progresu, un gaidāms, ka tā drīz izveidos savu valsts cilvēktiesību iestādi.

4

(5)  Eirobarometra speciālaptauja Nr. 487b.

5

(6)  Koordinācija ES līmenī var iekļaut Eiropas valstu cilvēktiesību iestāžu tīklu (ENNHRI), Eiropas līdztiesības iestāžu tīklu (EQUINET) un Eiropas ombudu tīklu. Koordināciju valstu līmenī efektīvu var padarīt galvenās valsts iestādes.

6

ENNHRI

EQUINET

(7)  ANO Parīzes principi paredz starptautiskus kritērijus, saskaņā ar kuriem Valsts cilvēktiesību iestāžu globālā alianse var akreditēt valstu cilvēktiesību iestādes.

7

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/56

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns””

(COM(2020) 790 final)

(2021/C 341/09)

| Ziņotājs: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Andris GOBIŅŠ |

Ziņotājs:

Carlos Manuel TRINDADE

Līdzziņotājs:

Andris GOBIŅŠ

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 24.2.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.5.2021. |
| Pieņemšana plenārsesijā | 10.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 231/1/8 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 24.2.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.5.2021.

Pieņemšana plenārsesijā

10.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

231/1/8

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka ir jārīkojas, lai palielinātu Eiropas demokrātijas noturību. Tā kā Eiropas Demokrātijas rīcības plāns ir gan pozitīvi vērtējams, gan vajadzīgs, EESK kopumā atbalsta tajā ierosinātos pasākumus un iesaka lielāku uzmanību veltīt dažām darbības jomām, kurās būtu arī aktīvāk jārīkojas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāns ir ļoti svarīgs, jo vērojamas pazīmes, kas liecina par tiesiskuma mazināšanos tāda demokrātijas apdraudējuma rezultātā, kura cēloņi ir meklējami gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK satrauc vairākās dalībvalstīs novērotie mēģinājumi izmantot Covid-19 radīto sarežģīto situāciju, lai vājinātu tiesiskumu. Komiteja uzskata, ka Komisijai šajā saistībā būtu jāveic politiski pasākumi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nākamajos trijos punktos skaidroto iemeslu dēļ EESK iesaka Komisijai savā rīcības plānā izveidot atsevišķu pīlāru, kurā runa ir par pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaisti un ar darbu saistītās demokrātijas veicināšanu. Komiteja uzskata, ka šāda pīlāra pastāvēšana ir svarīga, un konkrētus priekšlikumus par tā veidošanu sniedz šā atzinuma 6. punktā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka Eiropas demokrātijas veicināšanas nolūkā līdztekus jomām, kas jau ir iekļautas Eiropas Demokrātijas rīcības plānā, būtu jāietver demokrātiskas līdzdalības veicināšana Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana un demokrātija visās tās izpausmēs un jomās, tostarp ar darbu saistīta demokrātija. EESK uzskata, ka šie demokrātijas īstenošanas aspekti būtu jāiekļauj Eiropas Demokrātijas rīcības plānā, jo katram no tiem piemīt savi pozitīvie aspekti, kas demokrātiju padara dinamiskāku un noturīgāku. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā uzmanība nav pievērsta sociālā līguma svarīgajai lomai nevienlīdzības mazināšanā un Eiropas iedzīvotāju mudināšanā sekot demokrātijas ideāliem un ka tajā nav paredzēti pasākumi šīs lomas stiprināšanai. Tāpat plānā netiek atzīts un atbalstīts sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas un nekādi netiek atspoguļots šo jomu ieguldījums Eiropas valstu demokrātijas stabilitātē. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK arī uzskata, ka atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 11. pantam lielāks uzsvars ir jāliek uz pilsonisko dialogu, kas visās demokrātijās ir svarīgs priekšnoteikums tam, lai lēmumu pieņemšanas process un līdzdalība tajā sasniegtu iespējami augstāku kvalitatīvi. EESK atkārtoti pauž savu atzinumā SOC/627 (1) Komisijai adresēto ieteikumu katru gadu rīkot pilsoniskās sabiedrības forumu par pamattiesībām un tiesiskumu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā būtu jāiekļauj plaša mēroga iniciatīva, kuras mērķis būtu veicināt izglītību par demokrātiju un pamattiesībām, jo šāda izglītošana ir ļoti svarīga demokrātisko vērtību un aktīva pilsoniskuma aizsardzībai, it īpaši jauniešu vidū. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK mudina Komisiju rūpēties, lai Eiropas Demokrātijas rīcības plānā tiktu ņemts vērā vērtējums par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu dalībvalstīs, un aicina dalībvalstis šo direktīvu īstenot bez kavēšanās. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Runājot par uzraudzību, EESK vēlas, lai tiešsaistes platformām tiktu noteikts pārredzamības un pārskatatbildības pienākums, un atbalsta regulatīva mehānisma izstrādi Digitālo pakalpojumu tiesību akta un Digitālo tirgu akta veidotajā satvarā, lai novērstu dezinformāciju, naida runu un manipulācijas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK aicina Eiropas iestādes steidzami veikt ierosinātos pasākumus, lai garantētu drošību un darba apstākļus žurnālistiem, kā arī novērstu žurnālistu un to aktīvo sabiedrības interešu aizstāvju vajāšanu, kas cieš no stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Konteksts

| 2.1. | Eiropas Savienības dibināšanas pamats ir “cilvēka neaizskaramo un neatsavināmo tiesību, demokrātijas, vienlīdzības, brīvības un tiesiskuma kopējas vērtības” (2), un Eiropas Savienība ir telpa, kurā pamattiesības tiek aizsargātas ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK nešaubīgi tic Eiropas demokrātijas vērtībām, patiesi atbalsta darbu, ko Komisija iegulda to aizsardzībā un stiprināšanā, un atkārtoti apliecina savos iepriekšējos atzinumos izdarītos secinājumus par demokrātiju un tiesiskumu (4). Pilsoņi nevar aizmirst vai noliegt demokrātijas vērtību un tiesiskuma nozīmi mūsu sabiedrībā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vēstures gaita liecina, ka demokrātija ir aktīvi jāveicina un pastāvīgi jāaizsargā pret jauniem uzbrukumiem. Savās politikas pamatnostādnēs Eiropas Savienībai Komisijas priekšsēdētāja Ursula von der Leyen norādīja, ka viens no viņas sešiem prioritārajiem mērķiem ir “jauns impulss Eiropas demokrātijai” (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Digitalizācijas izraisītās dziļās politiskās, sociālās un ekonomiskās pārmaiņas, ko Covid-19 pandēmija ir tikai paātrinājusi, rada jaunus riskus un neaizsargātību, tostarp vājina tradicionālos vienlīdzīgu iespēju mehānismus, kas ir vajadzīgi vēlēšanu kampaņās iesaistītajiem kandidātiem, izraisa politisko dalībnieku nekontrolētu finansēšanu, žurnālistu vajāšanu, nepatiesas informācijas izplatīšanu un koordinētas dezinformācijas kampaņas, kiberuzbrukumus un daudzus citus rīcības veidus, kuri apdraud vēlēšanu integritāti. Vērojams arī apdraudējums gan mediju un informācijas plurālismam, gan publiskām debatēm, uzbrukumi mediju neatkarībai un pilsoniskās sabiedrības vājināšana. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Covid-19 pandēmija ietekmējusi arī Eiropas demokrātijas kvalitāti, jo uz šo ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā bija jāreaģē ar ārkārtas līdzekļiem. Venēcijas komisija analizēja šos pasākumus un secināja, ka Covid-19 krīzi nevajadzētu izmantot kā iespēju stiprināt valdības uz parlamentu rēķina (6). Venēcijas komisija arī norādīja, ka būtu nopietni jāpārbauda, vai ir nodrošināts vajadzīgais tiesiskais regulējums, un jānoskaidro, cik lielā mērā daži no šiem pasākumiem varētu tikt saglabāti ilgāk. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Eiropas Demokrātijas rīcības plāns

| 3.1. | Eiropas Demokrātijas rīcības plāns, ko EESK uzskata par vajadzīgu un piemērotu šim laikam, kad demokrātija Eiropā saskaras ar nopietnām problēmām, kuras vēl vairāk ir saasinājuši reaģēšanai uz Covid-19 nepieciešamie pasākumi, uzlabo ES politikas satvaru un paredz konkrētus pasākumus, kas organizēti trijos pīlāros:






  — | veicināt brīvas un godīgas vēlēšanas un spēcīgu demokrātisko līdzdalību, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

veicināt brīvas un godīgas vēlēšanas un spēcīgu demokrātisko līdzdalību,

| — | atbalstīt brīvus un neatkarīgus medijus un |
| --- | --- |

—

atbalstīt brīvus un neatkarīgus medijus un

| — | apkarot dezinformāciju (7). |
| --- | --- |

—

apkarot dezinformāciju (7).

| 3.2. | Ierosinātajā Eiropas Demokrātijas rīcības plānā iecerēts arī pilsoņiem un pilsoniskajai sabiedrībai nodrošināt iespēju vērsties pret demokrātijas un tiesiskuma apdraudējumu, jo šis jautājums tiek traktēts kā transversāls un piemērojams visiem trijiem pīlāriem. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Vispārīgas piezīmes

4.1.   Demokrātijas stāvoklis Eiropā un Eiropas Demokrātijas rīcības plāna nepieciešamība

| 4.1.1. | EESK ar bažām norāda uz nopietnām problēmām, kas pēdējos gados vērojamas tādās jomās kā demokrātija un sabiedrības uzticēšanās pārvaldes iestādēm un par ko cita starpā liecina šādi fakti: vēlētāju aktivitātes mazināšanās; virkne tiesiskuma pārkāpumu vairākās dalībvalstīs; populisma un naida runas uzplaukums un izplatīšanās; spiediens un pat vardarbība pret žurnālistiem; uzbrukumi mediju neatkarībai un plurālismam; mediju īpašumtiesību koncentrācija; nelikumīga iekšēja un ārēja iejaukšanās vēlēšanu norisē ar tādām metodēm kā dezinformācija, neatbilstoša finansēšana un ārēja ietekmēšana; mēģinājumi vājināt organizētu pilsonisko sabiedrību un tās iesaisti lēmumu pieņemšanā un devalvēt vai pat apspiest sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunas. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāns ir pozitīvi vērtējams un vajadzīgs instruments, un ļoti atbalsta tajā ierosinātos pasākumus, tomēr ir jāņem vērā šā atzinuma 5. punktā iekļautās īpašās piezīmes un 6. punktā minētie priekšlikumi. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāna sagatavošanas gaitā dialoga process bija sašaurināts, jo tas būtu varējis paaugstināt plāna efektivitāti. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Eiropas Demokrātijas rīcības plāna darbības joma un īstenošana

| 4.2.1. | EESK uzskata, ka pasākumos, kas vērsti uz demokrātijas veicināšanu Eiropā ir jābūt ietvertai vēlēšanu integritātes aizsardzībai, mediju brīvības un plurālisma stiprināšanai, kā arī dezinformācijas un iejaukšanās apkarošanai. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāna darbības joma būtu jāpaplašina un tajā būtu jāiekļauj atsevišķs pīlārs, kas atspoguļotu to, cik nozīmīgs ir aktīvs pilsoniskums, kurš izpaužas kā pilsoniskās sabiedrības līdzdalība (sk. atzinuma 6. punktu). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā vairāk būtu jāizceļ demokrātija valsts, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Komiteja arī uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā būtu jāaptver visi Eiropas demokrātijas aspekti un jomas, tostarp ar darbu saistīta demokrātija un strukturēts dialogs ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EESK pauž cerību, ka, īstenojot Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, tiks ņemta vērā nepieciešamība panākt, lai Eiropas Savienība, priekšzīmīgi nodrošinādama iekšējās un ārējās darbības saskaņotību, kalpotu par spēcīgu paraugu demokrātijas vērtību un standartu veicināšanas jomā. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jārīkojas tā, lai stiprinātu Eiropas demokrātiju noturību, šo demokrātiju sociālo līgumu un ekonomisko konkurētspēju atbilstoši konferencē par Eiropas nākotni izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Eiropas Demokrātijas rīcības plāna integrācija ES politikas pasākumos un efektīva uzraudzība

| 4.3.1. | EESK uzskata: lai Eiropas Demokrātijas rīcības plāna īstenošana norisinātos sekmīgi, tas ir cieši jāsaista ar citām pašreizējām ES līmeņa iniciatīvām, kas veicina to pašu mērķu sasniegšanu, un it īpaši ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas īstenošanu, Eiropas tiesiskuma mehānismu, Eiropas sociālo tiesību pīlāra un jauno līdztiesības stratēģiju īstenošanu, un pauž nožēlu par to, ka šīs saiknes nav pietiekami izceltas. EESK iesaka skaidri un efektīvi sasaistīt šos dažādos rīcības plānus. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESK atgādina Komisijai par atzinumā SOC/627 iekļauto ieteikumu katru gadu rīkot pilsoniskās sabiedrības forumu par pamattiesībām un tiesiskumu. Šajā saistībā tā iesaka rīcības plānu papildināt ar īpašu demokrātijas stāvoklim veltītu sadaļu, kurā būtu ietverts jautājums par Līguma par Eiropas Savienību 11. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānam nav pievienota uzraudzības sistēma un progresa novērtēšanas modelis un ka daudziem pasākumiem nav noteikti datumi, jo tas samazinās iespējas savlaicīgi sākt darbu pie 2023. gadā paredzētā novērtējuma. EESK iesaka ierosināt atbilstošu uzraudzības sistēmu. Šajā saistībā nozīmīga loma var būt ziņojumam par tiesiskumu, kā minēts 6. punktā. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESK uzsver, ka sociālā nevienlīdzība ir būtiski jāsamazina, lai stiprinātu demokrātiju, un tāpēc pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā nav minēta sociālā līguma svarīgā loma nedz demokrātijas stabilizēšanā, nedz Eiropas iedzīvotāju mudināšanā sekot demokrātijas ideāliem un ka tajā nav arī runas par to, ka būtu nepieciešams sociālo līgumu saglabāt un stiprināt. EESK iesaka šo dimensiju iekļaut Eiropas Demokrātijas rīcības plānā. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Digitalizācijas ietekme uz demokrātiskām sabiedrībām

| 4.4.1. | Pret demokrātisku dzīvi vērsto uzbrukumu ietekmi pastiprina tas, ka trūkst regulējuma attiecībā uz tiešsaistes platformām, kuras koncentrētas pavisam nelielā skaitā vienību, kas tiek plaši izmantotas visā pasaulē, un tas, ka šo platformu algoritmi ir nepārredzami. Mehānismi, kuru uzdevums ir nodrošināt šo platformu pārskatatbildību, ir nepietiekami. Visām demokrātiskajām valstīm ir grūti panākt, lai vēlēšanu procesi mudinātu vēlētājus iesaistīties, garantējot pluralitāti un šo procesu taisnīgumu un pārredzamību, un tāpēc tiem ir jāpievērš uzmanība un ir nepieciešami piemēroti pasākumi. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EESK atkārtoti pauž atzinumā NAT/794 (8) formulēto nostāju, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgi politikas pasākumi, kas digitālo ekonomiku vairāk vērstu uz mūsu sabiedrības vērtību respektēšanu. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESK piekrīt viedoklim, ka vajadzīga stingrāka pieeja tiešsaistes platformu regulējumam un jāpanāk, lai galvenajiem dalībniekiem būtu pienākums sabiedrībai atskaitīties un lai publiskās pārvaldes iestādes būtu pietiekami spēcīgas un spētu panākt noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EESK atzinīgi vērtē provizoriskos reglamentējošos pasākumus, kas veikti, lai ar ierosināto Digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu aktu panāktu tiešsaistes platformu, it īpaši ļoti lielu tiešsaistes platformu pārskatatbildību. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Komiteja arī uzskata, ka ES rīcības kodeksa dezinformācijas jomā izvērtēšana un atjaunināšana ir svarīgs starpposms, lai nodrošinātu dezinformācijas, tostarp ar Covid-19 saistītās dezinformācijas, ietekmes un attiecīgās tiešsaistes platformu reakcijas stingru uzraudzību. |
| --- | --- |

4.4.5.

5.   Īpašas piezīmes

5.1.   Brīvu un godīgu vēlēšanu un aktīvas demokrātiskas līdzdalības veicināšana

| 5.1.1. | EESK piekrīt viedoklim, ka ir jārīkojas, lai garantētu politiskās reklāmas un komunikācijas pārredzamību (Eiropas Demokrātijas rīcības plāna 2.1. punkts), un atbalsta ieceri pieņemt Eiropas tiesību aktus, kuru mērķis būtu nodrošināt, lai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos pilsoņiem vienmēr būtu pilnīga pārredzamība pār to, kurš politiska rakstura saturs ir sponsorēts. Valstu iestādēm būtu jāsaņem visa vajadzīgā informācija no sociālo mediju tīkliem un citām platformām, lai tās spētu nodrošināt brīvas un godīgas vēlēšanas ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | EESK atbalsta papildu ierobežojumu noteikšanu attiecībā uz individualizētu mērķauditorijas atlasi, kas tiek veikta, politiskajā kontekstā izmantojot nepārredzamus algoritmus un psiholoģisko profilēšanu. To Komisija ierosina apsvērt savā tiesību akta priekšlikumā par sponsorēta politiskā satura pārredzamību. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | EESK uzskata, ka brīvas un likumīgas vēlēšanas, kas ir daļa no tādas vēlēšanu sistēmas, kurai var uzticēties, ir pastāvīgs izaicinājums visām demokrātiskajām sistēmām, un atzinīgi vērtē Eiropas sadarbības stiprināšanu vēlēšanu jomā Eiropas Savienībā, kā arī aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis izstrādāt vēl citus ciešākas sadarbības veidus šajā jomā, lai nodrošinātu vēl iekļaujošākas, pārredzamākas un reprezentatīvākas vēlēšanas. Paraugprakses apkopojums varētu palīdzēt šajā darbā. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts jauns ES darbības mehānisms vēlēšanu procesa noturības atbalstam. Šā mehānisma organizācija un koordinācija notiks ar Eiropas Parlamenta vēlēšanu sadarbības tīkla starpniecību (Rīcības plāna 2.3. punkts). |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | EESK pievienojas Eiropas Demokrātijas rīcības plānā paustajām bažām par to, kā novērst un apkarot ārvalstu ietekmi uz Eiropas demokrātiskajiem procesiem, un uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāliek maksāt tiem, kas ir atbildīgi par šādu iejaukšanos, jānosaka kopīgas, skaidras un stingras sankcijas un jāsāk īstenot kopīgu kiberdrošības iniciatīvu. |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | EESK uzskata, ka vēlēšanu procesi būtu jāierindo kritisko infrastruktūru skaitā un ka to varētu jau ņemt vērā, vērtējot ārvalstu tiešos ieguldījumus (9), un ka ES operatīvajam mehānismam, kura mērķis ir atbalstīt noturīgus vēlēšanu procesus, ir vajadzīgi tādi darbības apstākļi un līdzekļi, kas garantētu procedūru drošību, tostarp kiberdrošību visu līmeņu vēlēšanās. |
| --- | --- |

5.1.6.

| 5.1.7. | EESK ierosina panākt efektīvu pārredzamību saistībā ar tiešsaistes satura izplatīšanu, konkrēti paredzot algoritmu kontroli, uzlabot pārredzamību tiešsaistes reklāmas ekosistēmā un pārredzamību satura popularizēšanas/izplatīšanas ierobežošanas procesā; panākt, lai pilsoniskai sabiedrībai (akadēmiskajām aprindām, pētniekiem, žurnālistiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām) un neatkarīgiem regulatoriem būtu līdzekļi, kas dod iespēju panākt tiešsaistes dalībnieku pārskatatbildību; paredzēt sankcijas tiem, kas rīkojas ļaunprātīgi, it īpaši tad, ja vērojami atkārtoti mēģinājumi neievērot tādus principus kā pārredzamība un atbildība sabiedrības priekšā. |
| --- | --- |

5.1.7.

| 5.1.8. | EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā kā atsevišķs pīlārs nav paredzēta demokrātiskās līdzdalības un aktīvas līdzdalības atbalstīšana vēlēšanu starplaikā, netiek atzīta sociālā dialoga nozīme demokrātijas stabilitātes nodrošināšanā un šajā saistībā nav paredzēti nekādi konkrēti pasākumi. EESK iesaka šā atzinuma 6. punktā ierosinātajā jaunajā pīlārā ietvert sociālā dialoga, uzņēmumu un arodbiedrību biedrošanās brīvības, darba koplīguma slēgšanas sarunu un tiesību uz informāciju un konsultācijām veicināšanu. |
| --- | --- |

5.1.8.

| 5.1.9. | Runājot par Eiropas Demokrātijas rīcības plānā jau minētajiem priekšlikumiem par demokrātiskas līdzdalības un aktīvas līdzdalības veicināšanu ārpus vēlēšanu konteksta (Rīcības plāna 2.4. punkts), EESK uzskata, ka plānā būtu jāiekļauj plaša mēroga iniciatīva, kuras mērķis būtu veicināt izglītību demokrātijas, tostarp medijpratības un informācijpratības jomā, tomēr tā atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar struktūrfondu izmantošanu ir minēta izglītošana par pilsoniskumu. |
| --- | --- |

5.1.9.

| 5.1.10. | EESK vēlreiz pauž atzinumā SOC/627 minēto ieteikumu Eiropas Komisijai ierosināt mērķtiecīgu komunikācijas, izglītības un informētības palielināšanas stratēģiju pamattiesību, tiesiskuma un demokrātijas jomā, kurā spēcīgs uzsvars jāliek uz aktīvu pilsoniskumu. |
| --- | --- |

5.1.10.

| 5.1.11. | EESK iesaka dalībvalstīm izmantot struktūrfondus un Komisijai izmantot savā rīcībā esošos fondus, lai atbalstītu pilsonisko sabiedrību un stiprinātu tās spējas. |
| --- | --- |

5.1.11.

| 5.1.12. | Neatkarīgajiem faktu pārbaudītājiem būtu jāsaņem pienācīgs finansējums, lai tie varētu darboties reāllaikā, kā EESK jau ieteikusi saistībā ar Rīcības plānu dezinformācijas apkarošanai (10). Ir svarīgi palielināt Komisijas spējas Eiropas līmenī, lai tā varētu uzlabot savu ietekmi šajā līmenī un sniegt pilnvērtīgāku atbalstu dalībvalstu darbībai valstu līmenī. |
| --- | --- |

5.1.12.

| 5.1.13. | EESK iesaka īpašu uzmanību pievērst tam, lai naida runas iekļaušana Eiropas Savienības kriminālpārkāpumu sarakstā (Rīcības plāna 2.4. punkts) nekad nevarētu tikt interpretēta kā vārda brīvības ierobežošana, un uzsver, ka visām iniciatīvām šajā jomā ir jāatbilst subsidiaritātes principam. |
| --- | --- |

5.1.13.

| 5.1.14. | EESK ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāns aicina veicināt līdztiesību visos līmeņos un rūpēties, lai politiskajā dzīvē līdzdarbotos arī sievietes, LGBTIK personas, nelabvēlīgā situācijā esoši jaunieši, cilvēki, kas pieder rasu grupām vai etniskām minoritātēm, personas ar invaliditāti un personas vai grupas ar zemākām digitālajām prasmēm vai ar zemāku digitālās iesaistes līmeni. |
| --- | --- |

5.1.14.

5.2.   Atbalsts brīviem un neatkarīgiem medijiem

| 5.2.1. | Runājot par žurnālistu drošību (Rīcības plāna 3.1. punkts), EESK pauž bažas par pazīmēm, kas liecina par žurnālistu brīvības ierobežošanu, tostarp par viņu fiziskās drošības apdraudējumu, un piekrīt viedoklim, ka situācija rada satraukumu. EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums līdz 2021. gada beigām izstrādāt ieteikumu ir ļoti svarīgs, un aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis steidzami ierosināt efektīvus mehānismus, kas nodrošinātu žurnālistu aizsardzību, redakcionālo neatkarību, daudzveidību un plurālismu, mediju lietotprasmi, labvēlīgu vidi, kura nodrošinās nozares ilgtspēju, un labus žurnālistu darba apstākļus. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EESK pauž neapmierinātību ar žurnālistu un citu aktīvu sabiedrības interešu aizstāvju vajāšanu, kas izpaužas kā stratēģiska tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību. Eiropas Savienībai ir jāseko līdzi, lai to pasākumu darbības jomā, kuriem jānovērš stratēģiska tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību, būtu ietverti arī žurnālisti, aktīvisti, arodbiedrību pārstāvji, akadēmisko aprindu pārstāvji, digitālās drošības pētnieki, cilvēktiesību aizstāvji, mediju jomas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Runājot par pasākumiem mediju plurālisma atbalstam (Rīcības plāna 3.4. punkts), EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā nav skaidri formulēts, kā Komisija rīkosies, lai saglabātu šo plurālismu, kas nostiprināts Pamattiesību hartā, un it īpaši saistībā ar ļoti svarīgo mediju īpašumtiesību jautājumu. Eiropas Savienībai būtu jārīkojas proaktīvāk, ņemot vērā 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu minēto secinājumu, ka dažās dalībvalstīs nav izveidota sistēma, kas nodrošinātu mediju īpašumtiesību pārredzamību, vai ka dažas no šīm valstīm saskaras ar šķēršļiem, kuri kavē šādu īpašumtiesību efektīvu publiskošanu. Tāpēc EESK mudina Komisiju padziļināt savas zināšanas par to, kas ir mediju tirgus dalībnieki un kādi aizsardzības pasākumi un apstākļi veicina plurālismu, un uzraudzīt to izplatīšanas tīklu un starpnieku koncentrāciju, kuri arvien vairāk ietekmē vai pasliktina mediju un satura pieejamības apstākļus, kā arī to būtību. Eiropas Demokrātijas rīcības plāna sabiedriskā apspriešana arī ir apliecinājusi plašu atbalstu skaidri noteiktam pienākumam visiem medijiem un mediju uzņēmumiem publicēt detalizētu informāciju par to īpašnieku identitāti. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | EESK pauž bažas par vairākās dalībvalstīs notiekošajiem mēģinājumiem izmantot Covid-19 izraisīto sarežģīto situāciju, kas ir vājinājusi mediju nozari, un uzbrukt preses brīvībai, veicot ļaunprātīgas, diskriminējošas un pat represīvas darbības. EESK aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai novērstu ziņojumā par tiesiskumu konstatētās nepilnības saistībā ar noteikumiem par sabiedriskās reklāmas sadali medijiem. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | EESK aicina Komisiju analizēt mehānismus, kas tiek izmantoti, lai finansētu mediju plurālismu un atbalstītu inovāciju, neatkarīgos žurnālistus un vietējos plašsaziņas līdzekļus. Varētu apsvērt iespēju izvērtēt, kā tiek īstenotas un cik efektīvas ir Digitālā vienotā tirgus direktīvā noteiktās preses izdevēju blakustiesības attiecībā uz autortiesībām. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Tā kā dalībvalstīm noteiktais termiņš Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas ieviešanai bija 2020. gada 19. septembris, EESK aicina Komisiju gādāt par to, lai Eiropas Demokrātijas rīcības plānā tiktu ņemts vērā šā procesa novērtējums, un aicina dalībvalstis bez kavēšanās piemērot šo direktīvu. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | EESK aicina Komisiju apsvērt iespēju atļaut publisko mediju satura bezmaksas straumēšanu visās dalībvalstīs, tostarp izmantojot kabeļu tīklus un šādu pakalpojumu sniedzēju starpniecību. Tas būtu izlēmīgs solis virzībā uz daudzvalodību, labāku savstarpējo izpratni un spēcīgāku sadarbību un, vienojot cilvēkus daudzvalodībā un plurālismā, tuvinātu Eiropas Savienību kopējas publiskās telpas tapšanai. |
| --- | --- |

5.2.7.

5.3.   Dezinformācijas apkarošana

| 5.3.1. | EESK atbalsta paziņojumā likto uzsvaru uz dezinformācijas apkarošanu (Rīcības plāna 4. punkts) un uzskata, ka ir svarīgi stiprināt dalībvalstu sadarbību, kuras mērķis ir dezinformācijas apkarošana. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | EESK uzsver Digitālo pakalpojumu tiesību akta (4.2. punkts) nozīmi centienos nodrošināt tiešsaistes platformu uzraudzību, pārskatatbildību un pārredzamību, un atbalsta ieceri izstrādāt regulējošu mehānismu dezinformācijas novēršanai. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | EESK uzskata, ka, ņemot vērā izglītības par demokrātiju nozīmi demokrātiskās dzīves kvalitātes nodrošināšanā (4.3. punkts), Eiropas Demokrātijas rīcības plānam šajā jomā vajadzētu iet tālāk, un tajā būtu jānosaka mērķi un uzdevumi novatorisku projektu atbalstam un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvu finansēšanai šajā jomā. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | ES mehānismiem būtu jāveicina ciešāka sadarbība starp kompetentajām regulatīvajām iestādēm, lai mazinātu iespēju dezinformāciju izplatīt, izmantojot Eiropas Savienībā reģistrētos propagandas kanālos. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Tiešsaistes reklāmas platformām vajadzētu būt pienākumam katru gadu iesniegt pārredzamības ziņojumus, ideālā gadījumā – šajā nolūkā izraudzītai neatkarīgai revīzijas iestādei. Gada pārredzamības ziņojumos varētu iekļaut sīku informāciju un skaidrojumus par dezinformācijas apkarošanas politiku un iekšējām procedūrām, pozitīva vai negatīva vērtējuma kritērijiem, satura atlases un atspoguļošanas mehānismiem, kā arī reklāmas mērķauditorijas un izplatīšanas politiku, politiku attiecībā uz pareizas informācijas atspoguļošanu (piemēram, par Covid-19 un vēlēšanām) un par to, kādā veidā iespējams iebilst pret nepamatotu satura izņemšanu. ES līmenī varētu izveidot jaunu un neatkarīgu revīzijas struktūru, kuras sastāvā būtu valstu uzraudzības iestādes un kuras uzdevums būtu kontrolēt sociālo mediju platformas. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Tā kā Digitālo pakalpojumu akts sniedz iespēju mazināt spēku un informācijas asimetriju, kuras cēlonis ir tādi digitālie vārtziņi kā Google un Facebook, kas būtiski ietekmē demokrātiju, Eiropas Demokrātijas rīcības plānam būtu jānodrošina, lai šo tiesību aktu pieejas pamatā būtu tiesības. |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.3.7. | ES politikas veidotājiem ir jānodrošina vārda brīvības principu aizsardzība un vienlaikus jāpieņem tiesību akti, kas dod iespēju apkarot dezinformāciju. It īpaši krimināltiesību izmantošana plaša mēroga dezinformācijas apkarošanā var radīt bīstamu telpu potenciāliem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas varētu izpausties kā valsts atbalstīta iebiedēšana un nepamatota kritisku viedokļu paudēju vajāšana. |
| --- | --- |

5.3.7.

6.   Priekšlikums Eiropas Demokrātijas rīcības plānā iekļaut ceturto pīlāru: “Demokrātiskās līdzdalības un aktīvas līdzdalības veicināšana vēlēšanu starplaikā”

6.1.   Konteksts

| 6.1.1. | EESK uzskata, ka, ņemot vērā nepieciešamību pēc skaidras aktīva pilsoniskuma stratēģijas, Eiropas Demokrātijas rīcības plānā būtu jāparedz īpašs pīlārs. Komiteja uzskata, ka šāds papildinājums ir svarīgs, lai nodrošinātu vienmērīgāku atveseļošanos pēc pašreizējās krīzes un bruģētu ceļu uz ilgtspējīgāku un stabilāku demokrātiju Eiropā. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Šim jaunajam pīlāram būtu jāaptver arī sociālā dialoga, darba koplīguma slēgšanas sarunu un pilsoniskā dialoga veicināšana. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Līguma par Eiropas Savienību 11. pants bija nozīmīgs jauninājums, jo ar to tika nostiprināta pilsoņu līdzdalības koncepcija. Tomēr vairāk nekā 10 gadus pēc līguma stāšanās spēkā pilsoņu iespējas pēc vēlēšanām piedalīties lēmumu pieņemšanā joprojām neatbilst vajadzībām, un bieži vien tas izraisa divkāršu neapmierinātību: gan par politiku kā tādu, gan par tādu līdzekļu neesamību, ar kuriem būtu iespējams ietekmēt lēmumus. Šajā saistībā EESK vēlreiz norāda uz atzinumā SOC/423 (11) pausto nostāju, ka ir ārkārtīgi svarīgi sagatavot konkrētus pasākumu priekšlikumus, lai katra no Eiropas Savienības iestādēm uzņemtos sev piekrītošo iniciatīvu izstrādāt atbilstošus pasākumus Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 1. un 2. punkta īstenošanai. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 152. pantā ir noteikts, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas sociālo partneru lomas atzīšana un veicināšana. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Šajā saistībā EESK ierosina Eiropas Demokrātijas rīcības plānā iekļaut ceturto pīlāru: “Demokrātiskās līdzdalības un aktīvas līdzdalības veicināšana vēlēšanu starplaikā”, un šajā atzinumā ir izklāstīts, kādam tam vajadzētu būt. |
| --- | --- |

6.1.5.

6.2.   Aktīvas līdzdalības kultūras veicināšana

| 6.2.1. | Atvērtas un labvēlīgas vides radīšana pilsoniskajai sabiedrībai Eiropā






  — | Ziņojumā par tiesiskumu vajadzētu būtu pīlāram vai īpašai sadaļai par pilsonisko telpu, un tai būtu jāpievērš vairāk uzmanības, tostarp būtu rūpīgi jāvērtē pilsoniskā telpa katrā no dalībvalstīm, ņemot vērā tās dažādos komponentus, to savstarpējo saistību un ietekmi uz politisko sistēmu un tiesiskumu. |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

—

Ziņojumā par tiesiskumu vajadzētu būtu pīlāram vai īpašai sadaļai par pilsonisko telpu, un tai būtu jāpievērš vairāk uzmanības, tostarp būtu rūpīgi jāvērtē pilsoniskā telpa katrā no dalībvalstīm, ņemot vērā tās dažādos komponentus, to savstarpējo saistību un ietekmi uz politisko sistēmu un tiesiskumu.

| — | Komisijai, balstoties uz spēkā esošajiem starptautiskajiem tiesību aktiem (12) un citām detalizētākām norādēm (13), kā arī sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību būtu jāizstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis būtu aizsargāt un atbalstīt pilsonisko telpu Savienībā un dalībvalstīs un kuras attiektos uz šādām jomām: 1) biedrošanās brīvību; 2) tiesībām darboties bez valsts iejaukšanās; 3) vārda brīvību; 4) sadarbības un saziņas tiesībām; 5) tiesībām uz publisku informāciju; 6) miermīlīgas pulcēšanās brīvību; 7) tiesībām meklēt un saņemt resursus; 8) valsts pienākumu nodrošināt aizsardzību; 9) akadēmisko brīvību un 10) filantropisko darbību. Būtu jāizvērtē gan spēkā esošo, gan jauno tiesību aktu un to īstenošanas iespējamā negatīvā blakusietekme – piemēram, tiesību aktiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un par pārredzamību vajadzētu būt balstītiem uz risku un būt samērīgiem. |
| --- | --- |

—

Komisijai, balstoties uz spēkā esošajiem starptautiskajiem tiesību aktiem (12) un citām detalizētākām norādēm (13), kā arī sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību būtu jāizstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis būtu aizsargāt un atbalstīt pilsonisko telpu Savienībā un dalībvalstīs un kuras attiektos uz šādām jomām: 1) biedrošanās brīvību; 2) tiesībām darboties bez valsts iejaukšanās; 3) vārda brīvību; 4) sadarbības un saziņas tiesībām; 5) tiesībām uz publisku informāciju; 6) miermīlīgas pulcēšanās brīvību; 7) tiesībām meklēt un saņemt resursus; 8) valsts pienākumu nodrošināt aizsardzību; 9) akadēmisko brīvību un 10) filantropisko darbību. Būtu jāizvērtē gan spēkā esošo, gan jauno tiesību aktu un to īstenošanas iespējamā negatīvā blakusietekme – piemēram, tiesību aktiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un par pārredzamību vajadzētu būt balstītiem uz risku un būt samērīgiem.

| — | Komisijai savā struktūrshēmā vajadzētu paredzēt amatus personām, kas būtu atbildīgas par saziņu ar pilsoniskā dialoga pārstāvjiem, un Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis stiprināt šā dialoga struktūras un, ja tādu vēl nav, stimulēt to veidošanu, piesaistot Eiropas līdzekļus. |
| --- | --- |

—

Komisijai savā struktūrshēmā vajadzētu paredzēt amatus personām, kas būtu atbildīgas par saziņu ar pilsoniskā dialoga pārstāvjiem, un Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis stiprināt šā dialoga struktūras un, ja tādu vēl nav, stimulēt to veidošanu, piesaistot Eiropas līdzekļus.

| — | Programmai “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” vajadzētu būt pieejamai visu dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, neraugoties uz to, vai tās darbojas Eiropas, valstu vai vietējā līmenī, tostarp cilvēktiesību aktīvistiem, kuri ir apņēmušies veicināt un aizsargāt Eiropas Savienības pamatvērtības. Ar finansējumu, kas tiek piešķirts no šīs programmas, būtu jāsedz darbības izmaksas, kā arī tiesvedības, spēju palielināšanas, uzraudzības un sadarbības izmaksas ES līmenī. |
| --- | --- |

—

Programmai “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” vajadzētu būt pieejamai visu dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, neraugoties uz to, vai tās darbojas Eiropas, valstu vai vietējā līmenī, tostarp cilvēktiesību aktīvistiem, kuri ir apņēmušies veicināt un aizsargāt Eiropas Savienības pamatvērtības. Ar finansējumu, kas tiek piešķirts no šīs programmas, būtu jāsedz darbības izmaksas, kā arī tiesvedības, spēju palielināšanas, uzraudzības un sadarbības izmaksas ES līmenī.

| — | Programmā Erasmus+ vajadzētu paredzēt iespējas pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru apmaiņai, kuras mērķis ir savstarpēja mācīšanās un labas prakses apmaiņa. |
| --- | --- |

—

Programmā Erasmus+ vajadzētu paredzēt iespējas pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru apmaiņai, kuras mērķis ir savstarpēja mācīšanās un labas prakses apmaiņa.

| 6.2.2. | Izglītībai demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jautājumos vajadzētu būt vienai no Eiropas Savienības prioritātēm.






  — | Svarīgs aktīva pilsoniskuma un pilsoniskās līdzdalības priekšnosacījums ir pilsoniskā audzināšana (tostarp medijpratība) visos līmeņos – gan formālajā, gan neformālajā līmenī, gan izglītības iestādēs, gan ārpus tām – visās dalībvalstīs. Pilsoniskā audzināšana ir svarīgs antidemokrātisku tendenču novēršanas, Eiropas vērtību popularizēšanas un pašreizējo plaisu likvidēšanas instruments. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

—

Svarīgs aktīva pilsoniskuma un pilsoniskās līdzdalības priekšnosacījums ir pilsoniskā audzināšana (tostarp medijpratība) visos līmeņos – gan formālajā, gan neformālajā līmenī, gan izglītības iestādēs, gan ārpus tām – visās dalībvalstīs. Pilsoniskā audzināšana ir svarīgs antidemokrātisku tendenču novēršanas, Eiropas vērtību popularizēšanas un pašreizējo plaisu likvidēšanas instruments.

| — | Tā kā pašreizējā prakse Eiropas Savienībā ievērojami atšķiras, būtu jāizstrādā atsevišķs obligāto standartu vai ieteikumu kopums, balstoties uz Eiropas Padomes Hartu par izglītību demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jomā (CM/Rec(2010) 7). |
| --- | --- |

—

Tā kā pašreizējā prakse Eiropas Savienībā ievērojami atšķiras, būtu jāizstrādā atsevišķs obligāto standartu vai ieteikumu kopums, balstoties uz Eiropas Padomes Hartu par izglītību demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jomā (CM/Rec(2010) 7).

| — | Aktīvas līdzdalības kultūrai ir jāpievērš īpaša uzmanība, lai nodrošinātu, ka neviens ES dzīvojošs pilsonis netiek atstumts vai ka viņam draud atstumtība vai diskriminācija viņa politisko vai sociālekonomisko tiesību nerespektēšanas dēļ. |
| --- | --- |

—

Aktīvas līdzdalības kultūrai ir jāpievērš īpaša uzmanība, lai nodrošinātu, ka neviens ES dzīvojošs pilsonis netiek atstumts vai ka viņam draud atstumtība vai diskriminācija viņa politisko vai sociālekonomisko tiesību nerespektēšanas dēļ.

6.3.   Nodrošināt pilsoņiem un viņu organizācijām iespēju reāli ietekmēt ES lēmumu pieņemšanas procesus

| 6.3.1. | Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāatbalsta pilsoņu mobilizācija vietējā līmenī un jādod viņiem iespēja izteikties visā viņu daudzveidībā, praksē realizējot viņu “tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē”, kas nostiprinātas LES 10. pantā. Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jānodrošina pilsoņiem līdzekļi, lai viņi varētu iesaistīties atklātā, pārredzamā un regulārā dialogā ar pārstāvības apvienībām un pilsonisko sabiedrību (LES 11. pants). EESK būtu katru gadu jāsagatavo ziņojums par šo jautājumu. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Pilsoņiem un viņu organizācijām vajadzētu būt visaptveroši iesaistītiem Eiropas Savienības politikas veidošanā; būtu jāpanāk optimāls dažādu ieinteresēto personu ieguldījuma līdzsvars, šajā nolūkā pārskatot konsultēšanās metodoloģiju tā, lai ES un valstu līmenī vairāk tiktu iesaistītas pilsoniskās sabiedrības un sociālas organizācijas, un izmantojot Eiropas pilsoņu iniciatīvas potenciālu, jo šīs iniciatīvas dod pilsoņiem iespēju noteikt, kuras problēmas risināmas prioritāri. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Visās Eiropas Savienības politikas jomās būtu pilnībā jāīsteno LES 11. panta normas par atklātu, pārredzamu un regulāru dialogu ar pārstāvības apvienībām un pilsonisko sabiedrību. Komisijai būtu jārosina noslēgt iestāžu nolīgumu par pilsonisko dialogu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Būtu jānodrošina pilsoniskās sabiedrības konstruktīva un iekļaujoša līdzdalība konferencē par Eiropas nākotni, veidojot saikni ar Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, jo tas pavērtu iespēju apspriest līdzekļus, ar kuriem būtu iespējams stiprināt demokrātiskos procesus un aktīvu pilsonisko līdzdalību. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Dalībvalstis būtu jāaicina, izmantojot plānus, kuri saistīti ar daudzgadu finanšu shēmu, piešķirt resursus, kas vajadzīgi, lai finansētu pilsonisko dialogu un palielinātu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos; tas nozīmē, ka Komisijai būtu konkrētām valstīm adresēto ieteikumu horizontālajās prioritātēs jāiekļauj pilsoniskā līdzdalība un demokrātija. |
| --- | --- |

6.3.5.

| 6.3.6. | Būtu jārīko gadskārtējs pasākums, kurā piedalītos augstākā līmeņa pārstāvji no ES iestādēm un pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācijām/apvienībām, kā arī nozaru dialogu un vietējo, reģionālo, valstu un makroreģionālo (starpvalstu un kaimiņattiecību politikas) dialogu pārstāvji, lai apmainītos ar paraugpraksi un izstrādātu gada plānu demokrātijas, līdzdalības un pilsoniskā dialoga stiprināšanai. Komisijai un EESK kā organizatoriem šajā pasākumā būtu jāuzņemas vadošā loma. |
| --- | --- |

6.3.6.

6.4.   Sociālā dialoga un darba koplīguma slēgšanas sarunu atbalsta struktūru stiprināšana

| 6.4.1. | Jārīkojas, lai veicinātu demokrātiju ar ekonomisko un sociālo kohēziju, tostarp, veicinot demokrātiju darba jomā. Demokrātija ir apdraudēta arī šajā līmenī, un pandēmija ir atklājusi nopietnas problēmas, kas būtu jārisina bez kavēšanās. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Sociālais dialogs un sarunas par darba koplīguma slēgšanu ir labākie demokrātiskas darbības piemēri. Dialogs starp organizācijām, kas pārstāv savas intereses un noteiktas vērtības, veido strukturētu telpu, kurā apspriest un sarunu ceļā risināt visiem svarīgus jautājumus, kaut arī intereses ir atšķirīgas. Partneru savstarpēja atzīšana un cieņa un racionāla situāciju, problēmu un konfliktu risinājumu meklēšana ir demokrātijas kultūras pamatelementi. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Jaunajā pīlārā būtu jāiekļauj pasākumi, kuru mērķis būtu šos principus veicināt, piemēram:






  — | visās dalībvalstīs ievērot SDO konvencijas, īpaši tās konvencijas, kas visvairāk attiecas uz arodbiedrību darbību, |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

—

visās dalībvalstīs ievērot SDO konvencijas, īpaši tās konvencijas, kas visvairāk attiecas uz arodbiedrību darbību,

| — | izstrādāt strukturētas informēšanas, apspriešanas un uzklausīšanas procedūru, kā arī sagatavot galīgo ziņojumu par šo procedūru saistībā ar visām likumdošanas iniciatīvām dalībvalstu līmenī, |
| --- | --- |

—

izstrādāt strukturētas informēšanas, apspriešanas un uzklausīšanas procedūru, kā arī sagatavot galīgo ziņojumu par šo procedūru saistībā ar visām likumdošanas iniciatīvām dalībvalstu līmenī,

| — | atbalstīt ekonomikas un sociālo padomju stiprināšanu un vajadzības gadījumā – to izveidi; |
| --- | --- |

—

atbalstīt ekonomikas un sociālo padomju stiprināšanu un vajadzības gadījumā – to izveidi;

| — | pēc Eiropas sociālo partneru piekrišanas Komisijas līmenī iecelt Eiropas vecāko amatpersonu, kas būtu atbildīga par sociālā dialoga īstenošanas veicināšanu un uzraudzību dalībvalstīs un Eiropas Savienībā un kas var uzņemties arī pilsoniskā dialoga atbalstīšanas pienākumus, ja pēc apspriešanās tam piekrīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, |
| --- | --- |

—

pēc Eiropas sociālo partneru piekrišanas Komisijas līmenī iecelt Eiropas vecāko amatpersonu, kas būtu atbildīga par sociālā dialoga īstenošanas veicināšanu un uzraudzību dalībvalstīs un Eiropas Savienībā un kas var uzņemties arī pilsoniskā dialoga atbalstīšanas pienākumus, ja pēc apspriešanās tam piekrīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas,

| — | divreiz gadā rīkot augsta līmeņa trīspusēju sociālā dialoga sanāksmi (Eiropas sociālie partneri, Komisija un dalībvalstis), lai veicinātu un uzraudzītu sociālā dialoga īstenošanu Eiropas un dalībvalstu līmenī, |
| --- | --- |

—

divreiz gadā rīkot augsta līmeņa trīspusēju sociālā dialoga sanāksmi (Eiropas sociālie partneri, Komisija un dalībvalstis), lai veicinātu un uzraudzītu sociālā dialoga īstenošanu Eiropas un dalībvalstu līmenī,

| — | paredzēt pasākumu, kas veicinātu darba koplīguma slēgšanas sarunas publiskā iepirkuma jomā un piekļuvi publiskajiem līdzekļiem, tostarp Eiropas fondiem, un liktu darba devējiem, kuriem ir piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, pievienoties koplīgumam vai, ja šāds nolīgums noslēgts, nodrošināt kvalitatīvas darbvietas, pamatojoties uz piemērojamajām tiesību normām un procedūrām, kas bieži ir atrunātas sociālo partneru un valdību sarunās valstu līmenī. Tas novērsīs sociālo dempingu un nodrošinās godīgu konkurenci, |
| --- | --- |

—

paredzēt pasākumu, kas veicinātu darba koplīguma slēgšanas sarunas publiskā iepirkuma jomā un piekļuvi publiskajiem līdzekļiem, tostarp Eiropas fondiem, un liktu darba devējiem, kuriem ir piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, pievienoties koplīgumam vai, ja šāds nolīgums noslēgts, nodrošināt kvalitatīvas darbvietas, pamatojoties uz piemērojamajām tiesību normām un procedūrām, kas bieži ir atrunātas sociālo partneru un valdību sarunās valstu līmenī. Tas novērsīs sociālo dempingu un nodrošinās godīgu konkurenci,

| — | ieviest sociālo partneru pārstāvju apmācības programmas ar mērķi palielināt sociālā dialoga un darba koplīguma slēgšanas sarunu dinamiku. |
| --- | --- |

—

ieviest sociālo partneru pārstāvju apmācības programmas ar mērķi palielināt sociālā dialoga un darba koplīguma slēgšanas sarunu dinamiku.

Briselē, 2021. gada 10. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 282, 20.8.2019., 39. lpp.

1

(2)  Līguma par Eiropas Savienību preambula.

2

(3)  OV C 202, 7.6.2016., 389. lpp.

3

(4)  Skatīt it īpaši atzinumus – OV C 228, 5.7.2019., 24. lpp.; OV C 282, 20.8.2019., 39. lpp.; OV C 429, 11.12.2020., 16. lpp.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/political-guidelines-next-commission_lv.pdf

5

(6)  Venēcijas komisija (2020. gads), “Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights”, ko Venēcijas komisija pieņēma savā 124. plenārsesijā (tiešsaistē, 2020. gada 8.–9. oktobrī) https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e.

6

Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights”,

(7)  COM(2020) 790 final.

7

(8)  OV C 429, 11.12.2020., 187. lpp.

8

(9)  Kā norādīts paziņojumā un it īpaši 17. zemsvītras piezīmē.

9

(10)  Sk. secinājumu 1.7. punktu atzinumā (OV C 228, 5.7.2019., 89. lpp.)

10

(11)  OV C 11, 15.1.2013., 8. lpp.

11

(12)  Eiropas Cilvēktiesību konvencija, Eiropas Savienības Pamattiesību harta.

12

(13)  EDSO/ODIHR, Pamatnostādnes attiecībā uz biedrošanās brīvību.

13

ODIHR

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/66

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecības un inovāciju jomā”

(COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD))

(2021/C 341/10)

| Ziņotājs: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 24.2.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 233/2/3 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 24.2.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

233/2/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Eiropola pilnvaru pastiprināšanu, jo tas uzlabo datu aizsardzības pasākumus un pētniecības spējas. Tas palīdzēs pilnveidot organizētās noziedzības un teroristu darbības apkarošanu, kā arī stiprinās policijas operatīvo sadarbību iedzīvotāju aizsardzības nolūkā Eiropas Savienības dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK arī atzinīgi vērtē ierosināto Eiropola sadarbību ar trešām valstīm, kas padara iespējamu sadarbību ar privātām pusēm vai operatoriem, jo īpaši attiecībā uz datu apmaiņu. EESK uzskata, ka ES līmenī vajadzētu pastāvēt privātajiem operatoriem paredzētam kontaktpunktam, kurā viņi varētu sniegt kriminālizmeklēšanai svarīgu informāciju. Komisijas priekšlikumā ir paredzēts šīs problēmas risinājums. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu arī tāpēc, ka tā mērķis ir atbalstīt noziedzības novēršanas iestādes, lai atrastu inovatīvus risinājumus starptautiskās noziedzības apkarošanai un panāktu atbilstību mainīgajai ainavai. Pateicoties šim priekšlikumam, tiks pilnveidota arī Eiropola un valstu tiesībaizsardzības aģentūru kompetence un pētīšanas spējas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzsver, ka būtu jāstiprina Eiropola spēja par prioritāru noteikt pārrobežu izmeklēšanu, jo īpaši gadījumos, kad notiek nopietni uzbrukumi trauksmes cēlējiem un pētnieciskajiem žurnālistiem, kuriem ir būtiska nozīme korupcijas, krāpšanas, sliktas pārvaldības un citu pārkāpumu atklāšanā publiskajā un privātajā sektorā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata arī, ka datu apstrāde nerada bažas par privātuma un pamattiesību aizsardzību. Tieši pretēji, atjaunināti un saskaņoti tiesību akti ļautu efektīvāk izskatīt ar datu aizsardzību saistītus jautājumus un vienlaikus panākt līdzsvaru starp individuālu dalībvalstu un ES drošības prasībām. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pašlaik Eiropols nespēj tieši un reāllaikā sniegt dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm no trešām valstīm vai no starptautiskām organizācijām iegūtu informāciju par noziedzīgām darbībām. Tāpēc ierosināto grozījumu mērķis ir novērst šīs drošības nepilnības un izveidot jaunu brīdinājuma kategoriju, kuru noteiktos apstākļos izmantotu tikai Eiropols. EESK tāpēc atzinīgi vērtē jaunas brīdinājuma kategorijas izveidi, kas kļūs par atbalstu Šengenas Informācijas sistēmai (SIS). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Eiropola pilnvaru un resursu pastiprināšana ietver apņemšanos nodrošināt efektivitāti, jo apjoms dod iespēju veikt izmaksu ziņā efektīvu darbu. EESK uzskata, ka ierosinātā Eiropola budžeta palielināšana ar mērķi nodrošināt ES iedzīvotājiem papildu aizsardzību ir tik pat laba atbilde kā sadarbības uzlabošana starp Eiropolu un valstu tiesībaizsardzības aģentūrām. Tomēr Komiteja vēlētos, lai šis palielinājums atspoguļotos Eiropola operatīvo darbinieku skaita ziņā un organizatoriskās efektivitātes uzlabojumos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK skatījumā šie priekšlikumi nepārprotami ir solis pareizajā virzienā, jo tie paplašina Eiropola lomu reaģēšanā uz mainīgām situācijām. Taču Eiropola darbs joprojām lielā mērā būs atkarīgs no dalībvalstu darbībām un pasākumiem un no valstu tiesībaizsardzības aģentūru vāktajiem datiem. Tāpēc, jo īpaši ņemot vērā arvien globalizētāku vidi, varētu pamatoti vaicāt, vai nav pienācis laiks ļaut Eiropolam rīkoties pēc savas iniciatīvas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Šajā saistībā EESK ir arī pārliecināta, ka nākotnē varētu būt vajadzīgi stingrāki soļi Eiropola pilnvaru un darbības jomas paplašināšanai. Kā atzīts priekšlikumos, organizētā noziedzība ir kļuvusi arvien rūdītāka, un visbīstamākie noziedzīgie tīkli ir arvien transnacionālāki. Tā kā organizētā noziedzība pastāvīgi attīstās, Eiropola pilnvaras būs jāpielāgo, lai tam dotu daudz lielāku lomu Eiropas drošības uzturēšanā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Tāpēc EESK iesaka kādā brīdī veikt neatkarīgu Eiropola lomas un atbildības izvērtējumu. Izvērtējumā būtu jāskata arī, kā valstu tiesībaizsardzības prakse un datu vākšanas procesi ietekmē Eiropola sniegtās analīzes. Šajā izvērtējumā būtu jāņem vērā pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru, kā arī citu pamatoti ieinteresēto personu viedoklis. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Eiropas Komisijas priekšlikums

| 2.1. | Reaģējot uz pieaugošiem drošības apdraudējumiem, jo īpaši noziedzīgo organizāciju radītajiem apdraudējumiem, Eiropas Komisija 2020. gada 9. decembrī publicēja priekšlikumu regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecības un inovāciju jomā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Priekšlikuma mērķis ir risināt šādus svarīgus jautājumus:






  i) | nodrošināt Eiropola spēju efektīvi sadarboties ar privātām pusēm; |
| --- | --- | --- |

2.2.

i)

nodrošināt Eiropola spēju efektīvi sadarboties ar privātām pusēm;

| ii) | panākt, lai Eiropols būtu spējīgs dalībvalstīm sniegt atbalstu ar apjomīgu un sarežģītu datu kopu analīzi (lielie dati); |
| --- | --- |

ii)

panākt, lai Eiropols būtu spējīgs dalībvalstīm sniegt atbalstu ar apjomīgu un sarežģītu datu kopu analīzi (lielie dati);

| iii) | dot Eiropolam atļauju prasīt, lai dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk, vada vai koordinē izmeklēšanu saistībā ar noziedzīgu darbību, kas skar ES politikas jomā esošas vispārējās intereses pat tad, ja noziedzīgajam nodarījumam nav pārrobežu dimensijas. |
| --- | --- |

iii)

dot Eiropolam atļauju prasīt, lai dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk, vada vai koordinē izmeklēšanu saistībā ar noziedzīgu darbību, kas skar ES politikas jomā esošas vispārējās intereses pat tad, ja noziedzīgajam nodarījumam nav pārrobežu dimensijas.

| 2.3. | Komisija arī uzskata par vajadzīgu pastiprināt Eiropola sadarbību ar Eiropas Prokuratūru (EPPO), kā arī ar trešām valstīm. Tiks stiprināta arī Eiropola loma pētniecībā un inovācijā, tā datu aizsardzības sistēma un tā parlamentārā uzraudzība. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Attiecībā uz pastiprinātu sadarbību ar privātām pusēm priekšlikumā ir paredzēti noteikumi par Eiropola veiktu persondatu apmaiņu ar privātām pusēm (lai aģentūra varētu no tām saņemt persondatus), to informēšanu par trūkstošu informāciju un par dalībvalstīm adresētiem aicinājumiem, lai tās pieprasa citām privātām pusēm sniegt papildu informāciju. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tāpat ar šiem noteikumiem tiek ieviesta iespēja Eiropolam darboties kā tehniskam kanālam, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un privātām pusēm. Lai uzlabotu reaģēšanu krīzes situācijā citi noteikumi būs jāpiemēro attiecībā uz atbalstu, kas dalībvalstīm tiks sniegts ar mērķi novērst teroristiska satura izplatīšanu interneta platformās (tas saistīts ar pašreizējiem vai neseniem notikumiem, kas saistīti ar dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai nodarītu kaitējumu vai aicinājumu tūlītēji nodarīt kaitējumu dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lai būtu iespējams apstrādāt lielas un sarežģītas datu kopas, Komisija plāno ieviest iespēju veikt persondatu iepriekšēju analīzi, kuras vienīgais nolūks būs pārbaudīt, vai šādi dati atbilst dažādām datu subjektu kategorijām un ir saistīti ar noziedzību. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lai veiksmīgi atbalstītu kriminālizmeklēšanu dalībvalstīs vai Eiropas Prokuratūrā (EPPO), Eiropols, ievērojot procedūras noteikumus un aizsardzības pasākumus, kas piemērojami atbilstoši valsts krimināltiesībām, dažos gadījumos varētu apstrādāt datus, ko valstu iestādes vai EPPO ir ieguvušas saistībā ar kriminālizmeklēšanām. Šajā nolūkā Eiropols varētu apstrādāt (un pēc pieprasījuma glabāt) visus dalībvalsts vai EPPO sniegtajos izmeklējamās lietas materiālos ietvertos datus tikmēr, kamēr aģentūra sniedz atbalstu konkrētai kriminālizmeklēšanai. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisija arī ierosina izveidot jaunu brīdinājuma kategoriju Šengenas Informācijas sistēmā. Priekšlikuma pamatā ir fakts, ka Eiropols nevar tieši un reāllaikā sniegt dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm no trešām valstīm vai no starptautiskajām organizācijām iegūtu informāciju par personām, kas tiek turētas aizdomās vai ir notiesātas par krimināli sodāmiem vai ar terorismu saistītiem pārkāpumiem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Attiecībā uz budžetu priekšlikumā ir lēsts, ka daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gada periodā būs vajadzīgs papildu budžets aptuveni 180 miljonu EUR apmērā un aptuveni 160 papildu pozīcijas. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Eiropas drošība visās tās darbības jomās – gan privātās, gan publiskās – saskaras ar mainīgiem un arvien sarežģītākiem drošības apdraudējumiem. Digitālā pārveide, progresīvas tehnoloģijas un tas, cik viegli noziedznieki var veikt noziedzīgas darbības internetā, ir paātrinājis noziedzīgas darbības Eiropā un visā pasaulē, un tā rezultātā ir ievērojami pieaudzis kibernoziegumu izdarīšanas biežums. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Arī terorisms joprojām ir būtisks drauds Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju brīvībai un dzīvesveidam. Covid-19 krīze šādus apdraudējumus ir pastiprinājusi, jo noziedzīgās organizācijas šo krīzi izmanto un pielāgo savus darbības veidus vai izvērš jaunas noziedzīgas darbības. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šo mainīgo drošības apdraudējumu dēļ ir nepieciešams efektīvs ES līmeņa atbalsts valstu tiesībaizsardzības iestāžu darbam. Šis apdraudējums izplatās pāri robežām, aptverot dažādus noziegumus, un to rada tādas organizētas noziedzīgas grupas, kas iesaistās dažādās noziedzīgās darbībās. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ņemot vērā šīs tendences, ar rīcību tikai valsts līmenī vien nav pietiekami, lai risinātu šīs pārrobežu drošības problēmas, un dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes arvien vairāk ir izmantojušas palīdzību un ekspertzināšanas, ko Eiropols – Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai – piedāvā smagu noziegumu un terorisma apkarošanai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Eiropols ir centrālais elements ES līmeņa atbalsta mehānismā, kas paredzēts dalībvalstīm smagu noziegumu un terorisma apkarošanas nolūkā. Minētā aģentūra piedāvā atbalstu un ekspertzināšanas valstu tiesībaizsardzības iestādēm, lai novērstu un apkarotu smagus noziegumus, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis, terorismu un tādus noziedzīgu darbību veidus, kuri skar vispārējās intereses, uz kurām attiecas Eiropas Savienības politika. Kopš 2016. gada Eiropola regulas stāšanās spēkā aģentūras uzdevumu operatīvā nozīme ir būtiski mainījusies, un tās operatīvais atbalsts ir arvien palielinājies. Eiropols tagad piedalās gandrīz visās lielākajās terorisma apkarošanas izmeklēšanās Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ņemot vērā mainīgos un arvien sarežģītākos pārrobežu apdraudējumus drošībai, arvien neskaidrākās robežas starp reālo un digitālo pasauli, kā arī joprojām augsto terorisma draudu līmeni Eiropā, Eiropola spēju, iespēju un instrumentu pastiprināšana, lai palīdzētu dalībvalstīm veiksmīgi cīnīties pret smagiem noziegumiem un terorismu, ir uzskatāma gan par atzinīgi vērtējamu, gan savlaicīgu reakciju. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Eiropola pilnvaru pastiprināšanu, jo priekšlikuma mērķis ir uzlabot datu aizsardzības pasākumus un stiprināt Eiropola lomu pētniecībā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK arī atzinīgi vērtē ierosināto operatīvo sadarbību ar trešām valstīm, jo tā paver iespēju sadarbībai ar privātām pusēm, jo īpaši attiecībā uz datu apmaiņu. EESK skatījumā priekšlikums, kas rada darbības iespējas ar privātām pusēm, nav nesamērīgs. Tieši otrādi, priekšlikums tiek vērtēts kā vajadzīgs, ņemot vērā tās starptautiskās noziedzības pastāvīgo attīstību, kurā tiek izmantots internets un mobilās ierīces. Noziedzīgās organizācijas savai saziņai un nelikumīgu darbību veikšanai arvien plašāk izmanto privāto pušu piedāvātus pārrobežu pakalpojumus. Taču privātajiem operatoriem pašlaik nav kontaktpunkta ES līmenī, kurā viņi varētu sniegt kriminālizmeklēšanai svarīgu informāciju. Viens no priekšlikuma mērķiem ir šo nepilnību novērst. Šis tiesību akta grozījums dos Eiropolam iespēju rīkoties kā kontaktpunktam un centralizēti pārbaudīt noziegumu vai lietu, ko izmeklē dalībvalsts(-is). Šāda kārtība dod iespēju veidot nepieciešamo sadarbību starp Eiropolu un privātajām pusēm. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Saskaņā ar ieteiktajiem grozījumiem Eiropolam vajadzētu būt galvenajai lomai palīdzības sniegšanā dalībvalstīm ar mērķi izstrādāt jaunus tehnoloģiskus risinājumus, kuru pamatā būtu mākslīgais intelekts un kuri būtu noderīgi valstu tiesībaizsardzības iestādēm visā Eiropas Savienībā. Svarīgs starptautiskās noziedzības apkarošanas elements ir inovatīvu risinājumu identificēšana, lai noziegumu novēršanas iestādes spētu seko līdzi mainīgajiem apstākļiem. To var paveikt tikai ar koordinētu pētniecību. Tāpēc EESK atbalsta Eiropola proaktīvo lomu centralizēta atbalsta sniegšanā dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm (i) inovāciju konstatēšanā un (ii) šo iestāžu kompetences un spēju pilnveidošanā, izmantojot tehnoloģijas un inovācijas, kas izstrādātas pašā ES, nevis no trešām valstīm iegūtus drošības risinājumus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Attiecībā uz indivīdu datu aizsardzību izmaiņu mērķis ir efektīvi nodrošināt, lai dažādu datu veidu apstrādē tiktu pilnībā ievērota privātuma aizsardzība un pamattiesības. EESK arī uzskata, ka persondatu apstrāde jau tiek ļoti stingri regulēta, tāpēc šajā saistībā nav nekādu problemātisku jautājumu. Tieši pretēji, atjaunināti un saskaņoti tiesību akti dotu iespēju efektīvāk izskatīt ar datu aizsardzību saistītus jautājumus un vienlaikus panākt līdzsvaru starp individuālu dalībvalstu un visas Eiropas Savienības drošības prasībām. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK arī ņem vērā, ka pašlaik Eiropols nevar tieši un reāllaikā sniegt dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm no trešām valstīm vai no starptautiskajām organizācijām iegūtu informāciju par personām, kas tiek turētas aizdomās vai ir notiesātas par krimināli sodāmiem vai ar terorismu saistītiem pārkāpumiem. Tāpēc Komisijas priekšlikumā šo drošības nepilnību ir mēģināts novērst. EESK to vērtē atzinīgi kopā ar jaunas brīdinājuma kategorijas izveidi, ko konkrētos un skaidri noteiktos gadījumos un apstākļos izmantotu tikai Eiropols. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Taču EESK uzskata, ka Komisijai nākotnē varētu nākties vēl izlēmīgāk paplašināt Eiropola pilnvaras un darbības jomu. Kā atzīts priekšlikumos, noziedzība ir mainījusies, un visbīstamākie noziedzīgie tīkli ir arvien transnacionālāki. Tāpēc ir svarīga sadarbība starp Eiropas valstīm un policijas spēkiem. Ir būtiski svarīgi ar laiku Eiropola pilnvaras pielāgot un dot tam arvien lielāku lomu Eiropas drošības jautājumos. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK uzsver, ka būtu jāstiprina Eiropola spēja par prioritāru noteikt pārrobežu izmeklēšanu, jo īpaši gadījumos, kad notiek nopietni uzbrukumi trauksmes cēlējiem un pētnieciskajiem žurnālistiem, kuriem ir būtiska nozīme korupcijas, krāpšanas, sliktas pārvaldības un citu pārkāpumu atklāšanā publiskajā un privātajā sektorā. Tas atbilst Eiropas Parlamenta 2020. gada jūlija rezolūcijai, kurā ir runa par spēcīgākām pilnvarām, kas Eiropolam dotu iespēju pieprasīt pārrobežu izmeklēšanas sākšanu tajos gadījumos, kad ir notikuši nopietni uzbrukumi trauksmes cēlējiem un pētnieciskajiem žurnālistiem (1). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK uzskata, ka Eiropola pilnvaru pastiprināšana nozīmē apņemšanos nodrošināt efektivitāti, jo apjoms nodrošina ieguldījuma izmaksu lietderību. Vēl vairāk pastiprināt Eiropola pilnvaras un palielināt tā resursus ir nepieciešams, lai Eiropas sabiedrība justos aizsargāta un tāda arī būtu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ar Eiropola pilnvaru vēl lielāku pastiprināšanu EESK saprot koordinācijas palielināšanu starp valstu tiesībaizsardzības aģentūrām un Eiropolu, kuram sevi jāapliecina par vienu no galvenajiem analīzes un inovācijas īstenotājiem. Šajā saistībā ierosinātais regulējums ir vērtējams kā solis pareizajā virzienā. Tā priekšnoteikums ir koordinācija starp Eiropolu un dalībvalstīm, un priekšlikumi veido spēcīgu pamatu uzlabotai koordinācijai |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Noziedzīgā darbība neapstājas pie robežām un, ņemot vērā arvien globalizētāku vidi, EESK uzdod jautājumu, vai nav pienācis laiks ļaut Eiropolam rīkoties pēc savas iniciatīvas. Vai Eiropolam nevajadzētu būt tiesībām ierosināt izmeklēšanu un proaktīvi veikt tiesībaizsardzības darbības dalībvalstīs? Pašlaik tas nav atļauts, taču noziedzīgo darbību tendences var radīt nepieciešamību uzsākt debates par to, vai kriminālizmeklēšanu nevajadzētu plašākā mērogā ierosināt Eiropolam. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kā minēts, šie priekšlikumi ir solis pareizajā virzienā, jo tie paplašina Eiropola lomu reaģēšanā uz mainīgām situācijām, tomēr Eiropola darbs joprojām ļoti lielā mērā būs atkarīgs no dalībvalstu darbībām un rīcības un no valstu tiesībaizsardzības aģentūru vāktajiem datiem. EESK tāpēc uzskata, ka būtu ļoti vēlams veikt neatkarīgu izvērtēšanu par to, cik efektīvi Eiropols pilda savus uzdevumus un kā tas darbojas (kas lielā mērā ir atkarīgs arī no valstu tiesībaizsardzības aģentūru efektivitātes). Šo izvērtēšanu varētu veikt neliela pensionētu tiesu iestāžu un policijas spēku locekļu grupa, un tai būtu arī jāanalizē, kā valstu tiesībaizsardzības prakse un datu vākšana ietekmē Eiropola veikto analīzi un sagatavotos novērtējumus un kā tas ietekmē valstu tiesībaizsardzības darbību. Šajā izvērtēšanā būtu jāņem vērā arī pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un pamatoti ieinteresēto personu uzskati, jo īpaši to grupu un indivīdu viedoklis, kuru dzīvi var lieki un nepamatoti ietekmēt tiesībaizsardzības darbības. |
| --- | --- |

4.11.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 10. jūlija rezolūcija par visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai (2020/2686(RSP)).

1

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/71

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematiem

“Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES Drošības savienības stratēģiju”

(COM(2020) 605 final)

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES terorisma apkarošanas programma: paredzēt, novērst, aizsargāt, reaģēt””

(COM(2020) 795 final)

(2021/C 341/11)

Ziņotājs:

  Ákos TOPOLÁNSZKY

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 24.2.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| | |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 234/1/3 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 24.2.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

234/1/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē un atbalsta ES Drošības savienības stratēģijā (1) ierosināto stratēģisko programmu, kuras mērķis ir aizsargāt ES iedzīvotāju drošību pret terorisma riskiem, un piekrīt, ka ir vajadzīga spēcīga un mērķtiecīga politika terorisma apkarošanai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tajā pašā laikā Komiteja uzsver, ka, īstenojot šo mērķi, ir jāatzīst un pilnībā jāievēro starptautisko un Eiropas tiesību juridiskais pamats, kurš vērsts uz mūsu plurālistiskās sabiedrības, kopīgo vērtību un eiropeiskā dzīvesveida aizstāvību un aizsardzību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka jaunā programma ir svarīga un top īstajā laikā; Komiteja visumā atbalsta programmas sistēmu un tajā likto uzsvaru uz noturību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tā uzsver, ka ir svarīgi izmantot mūsdienīgus tehnoloģiskos līdzekļus, tomēr tā arī uzstāj, ka ir jāgarantē to izmantošanas ierobežošana attiecībā uz tiesiskumu un pamattiesībām. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitejas skatījumā programma veido konsekventu rīcības satvaru, kas galvenokārt paredzēts institūcijām un iestādēm, kuras veic īpašus un būtiski svarīgus terorisma draudu novēršanas un apkarošanas uzdevumus. Izskatāmajā dokumentā tomēr nav paredzēta vietējo kopienu pārstāvju, pilsoņu un cietušo apvienību, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un arodbiedrību, reliģisko kopienu, akadēmisko aprindu un privāto partneru pienācīga iesaistīte šīs problēmas risināšanā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka tā vietā, lai pēc notikušā cīnītos ar nevēlamajām sekām un to radītajām augstajām sociālajām izmaksām, vispirms ir jānovērš un jālikvidē riski un spriedze. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komiteja uzsver, ka ir svarīgi pētīt un novērtēt draudus, lai nebūtu nepieciešams ieviest mehānismus, kas varētu nepamatoti apdraudēt pamattiesības. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komiteja aicina pievērst uzmanību dalībvalstu lomai un tam, ka tām ir jāveido sinerģijas ilgtspējīgā programmas īstenošanā. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Domājot par terorisma novēršanas pasākumu efektivitāti, ir būtiski svarīgi, balstoties uz zinātnes atziņām, saprast terorisma individuālos un sociālos cēloņus, nevis reaģēt tikai politiskā līmenī. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Attiecībā uz novēršanu EESK vērš uzmanību uz to, ka ir svarīga pilsoniskās sabiedrības un tās organizāciju, kā arī sociālo partneru aktīva līdzdalība, kas līdz šim ir izmantota nepietiekami. Šajā saistībā tā uzskata, ka drošības uzturēšanai ļoti vajadzīgi ir izmantot saskaņotas darbības, riska samazināšanas programmas un kopienu līmenī īstenotus izlīguma procesus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK ir pārliecināta par vajadzību efektīvi un neatlaidīgi cīnīties pret terorismu, taču tam jānotiek, neapdraudot Eiropas vērtības un pilsoņu demokrātiskās tiesības. Ja šīs vērtības un tiesības tiktu būtiski ierobežotas, varētu uzskatīt, ka teroristi ir sasnieguši savus mērķus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Lai panāktu vienprātību, publisko telpu aizsardzība ir jāplāno un jāīsteno, iesaistoties privātajiem dalībniekiem un vietējo kopienu pārstāvjiem. Ir jāizveido pastāvīgs dialogs ar reliģiskajām atbildīgajām personām, jo reliģijas var lielā mērā palīdzēt samazināt radikalizāciju un dažus apdraudējuma veidus, kā arī terorisma izraisītu saspīlējumu kopienu starpā. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komiteja uzsver, ka ES tiesībās ir aizliegta vispārēja un nediferencēta datu glabāšana un ka to var atļaut tikai ar stingrām un regulējumā precīzi noteiktām garantijām, pastāvīgi kontrolējot pamatā esošo sistēmu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) (2) ietvaros ir pastāvīgi jāizvērtē garantijas, kuru mērķis ir aizsargāt Savienības pilsoņu privāto dzīvi. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Ievada piezīmes (3)

| 2.1. | EESK atzinīgi vērtē un atbalsta ES Drošības savienības stratēģijā (4) ierosināto stratēģisko programmu efektīvai un koordinētai rīcībai, kuras mērķis ir, izmantojot visaptverošus instrumentus, aizsargāt ES iedzīvotāju drošību pret terorisma riskiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK piekrīt, ka ir vajadzīga spēcīga un mērķtiecīga programma terorisma apkarošanai, taču uzsver, ka tās pamatā vajadzētu būt risku analīzei, kas balstīta uz pārliecinošiem datiem un uz Eiropas Savienībā jau īstenoto pasākumu stingru novērtējumu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESK ir pārliecināta Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteikto universālo cilvēka dzīvības un cieņas vērtību atbalstītāja. EESK arī piekrīt apgalvojumam, ka demokrātija, tiesiskums, pamattiesību ievērošana, jo īpaši tiesības uz privātumu, vārda brīvība, reliģijas brīvība un cieņa pret daudzveidību ir Eiropas Savienības pamats, tāpēc ir vajadzīga izlēmīga kopēja pieeja, kas aizsargā un aizstāv mūsu plurālistisko sabiedrību, kopējās vērtības un eiropeisko dzīvesveidu. Šīs pamatvērtības ir pastāvīgi un sistemātiski jāņem vērā, izstrādājot un īstenojot paziņojumā paredzētās darbības. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK uzskata, ka jaunā programma ir svarīga un top īstajā laikā; tās sistēma ļauj paredzēt, novērst, aizsargāt un reaģēt, savukārt starptautiskās sadarbības transversālais aspekts nodrošina tādu satvaru un pieeju, kas dod iespēju īstenot globālu reaģēšanas plānu. EESK pozitīvi vērtē arī to, ka paziņojumā vairāk ir uzsvērti dažādi noturības aspekti un noturības nozīme. Lai panāktu noturību, ir vajadzīga lielāka sabiedrības un attiecīgi pilsoniskās sabiedrības un pilsoņu kopienu līdzdalība drošības radīšanas un garantēšanas procesā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jāpiebilst arī, ka ir uzsvērta mūsdienīgu tehnoloģisko līdzekļu izmantošana, kas nepārprotami ļauj efektīvāk cīnīties pret teroristiskām darbībām un terorisma atbalstīšanu. Tomēr ir būtiski svarīgi precīzi un saskaņā ar ES tiesību aktiem noteikt visu jauno rīku, jo īpaši tādu, kas ļauj iegūt un analizēt lielos datus, kā arī senāku rīku izmantošanu, reglamentēt vākto datu izmantošanu un glabāšanu un kontrolēt noteikumu pastāvīgu un nepārtrauktu ievērošanu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitejas skatījumā programma veido konsekventu rīcības satvaru, kas galvenokārt paredzēts institūcijām un iestādēm, kuras veic īpašus un būtiski svarīgus terorisma draudu novēršanas un apkarošanas uzdevumus. Izskatāmajā dokumentā tomēr nav paredzēta vietējo kopienu pārstāvju, pilsoņu un cietušo apvienību, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un arodbiedrību, reliģisko kopienu, akadēmisko aprindu un privāto partneru pienācīga iesaistīte šīs problēmas risināšanā. Terorisma draudu saknes nebūs iespējams likvidēt, ja sabiedrības dalībnieki vietējā līmenī neiesaistīsies tāda vienota skatījuma meklēšanā, kas varētu gūtu atbalstu riska mazināšanas nolūkā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESK uzskata, ka tā vietā, lai pēc notikušā cīnītos ar nevēlamajām sekām un to radītajām augstajām sociālajām izmaksām, vispirms ir jānovērš un jālikvidē riski un spriedze. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi, lai programmas īstenošana nebūtu balstīta uz sociāliem priekšstatiem vai politisku reakciju, bet vienmēr pamatotos uz reālo terorisma situāciju un terorisma reālajiem draudiem un lai terorisma apkarošanas pasākumi tiktu veidoti uz šāda pamata. Attiecīgi būtu jāveido arī politiskie pasākumi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESK vērš uzmanību uz to, ka ES nevarēs efektīvi cīnīties pret radikalizāciju, ja tā veiksmīgi necīnīsies arī pret atstumtību, no kuras cieš gan pašas Eiropas Savienības pirmiedzīvotāju minoritātes (piemēram, romi), gan minoritātes, kuras nesen ieceļojušas ES teritorijā. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Lai neapdraudētu sociālo iekļaušanu un nodrošinātu reaģēšanas pasākumu samērīgumu, būtu jārūpējas, lai atšķirība starp sabiedrībā pastāvošajiem priekšstatiem par terorisma draudiem un šādu draudu reālo apmēru nebūtu pārāk liela, kā tas ir atsevišķās dalībvalstīs. Tāpēc ir svarīgi šādus draudus pētīt un novērtēt, lai nepieļautu tādu mehānismu ieviešanu, kas varētu nepamatoti apdraudēt pamattiesības. Drošības politiku var pielāgot tikai tad, kad ir veiktas ar pārbaudes, kuru pamatā ir apdraudējumu apstiprinoši dati un reāli konstatēti riski. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESK arī uzskata, ka programmas spēcīgais uzsvars uz radikalizācijas apkarošanu ir terorisma apkarošanai būtisks pozitīvs elements. Tomēr papildus radikāla satura apkarošanai tiešsaistē Komiteja uzskata, ka šajā jomā ir ļoti svarīgi saprast un izzināt radikalizācijas un deradikalizācijas mehānismus, pētīt radikalizācijas būtību un procesu un uz šī pamata radikalizāciju novērst. Pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un iedzīvotāju kopienām šajā ziņā var būt nozīmīga loma. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESK ir pārliecināta par vajadzību efektīvi un neatlaidīgi cīnīties pret terorismu, taču tam jānotiek, neapdraudot Eiropas vērtības un pilsoņu demokrātiskās tiesības. Ja šīs vērtības un tiesības tiktu būtiski ierobežotas, varētu uzskatīt, ka teroristi ir sasnieguši savus mērķus. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pat vislabāk izstrādāto un vispilnīgāk īstenoto programmu gadījumā panākumi lielā mērā ir atkarīgi no dalībvalstu, kuras piedalās to īstenošanā, vēlmes savstarpēji sadarboties, kā arī no to noturības un pieņemtajiem politiskajiem lēmumiem šādu programmu atbalstam. Politiskajai gribai šajā saistībā ir būtiska nozīme. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESK uzskata, ka, uzsākot programmu, papildus būtu bijis jāveic rūpīgs situācijas novērtējums – jānorāda procesi, pret kuriem programmai būs jāsniedz piemērota reakcija, un rezultāti, kas gūti ar līdzšinējo darbu. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Saturiski aspekti

3.1.   Paredzēt

| 3.1.1. | Ir būtiski svarīgi, lai mākslīgā intelekta izmantošana agrīnai atklāšanai un terorisma apkarošanai vispār būtu pārredzama un pārbaudāma, lai pasākumi reāli tikai vērsti tikai uz to saturu un personām, ko skar terorisma apkarošana, un lai tiktu ievērotas septiņas galvenās prasības, kas noteiktas mākslīgā intelekta stratēģijā (5). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Attiecībā uz publisko telpu aizsardzību programmā galvenā uzmanība pamatoti ir vērsta uz jauno tehnoloģiju izmantošanu. Taču EESK pauž nožēlu par to, ka dokumentā tikai netieši ir risināta sagatavošanās uzbrukumiem, kas veikti, ar automašīnām ietriecoties pūlī, lai gan pēdējo gadu laikā tie ir notikuši diezgan bieži. Šādā veidā ir izdarīts noteikts skaits tā dēvēto stratēģisko teroristisko uzbrukumu (daudz cietušo, atspoguļojums medijos un liels radīto baiļu efekts). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Lai reakcija uz terorismu būtu efektīva, ir būtiski svarīgi, izmantojot zinātniskus līdzekļus, saprast terorisma individuālos un sociālos cēloņus. Attiecīgi EESK uzskata, ka ir svarīgi šim jautājumam pievērst īpašu uzmanību, jo šādi iegūtas zināšanas var efektīvi samazināt radīto cilvēcisko un materiālo kaitējumu. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Novērst

| 3.2.1. | Runājot par terorisma novēršanu, EESK īpaši vērš uzmanību uz to, ka šajā aspektā civilajai sfērai būt nozīmīga loma un tā to jau pilda. Par to liecina saturs, kas ietver gan drošības sajūtas pastiprināšanu sabiedrībā, gan terorismu apkarojošo iestāžu operatīvo prakšu atbalstu un uzraudzību, radikalizācijas atklāšanu un novēršanu, kā arī tās apkarošanu. Attiecīgi programmā būtu daudz detalizētāk jāskata tās sadarbības satvars un saturs, kuru varētu veicināt visos sabiedrības līmeņos. Sadarbībai starp personām vai grupu un kopienu līmenī var būt pierādāma ilgtermiņa ietekme riska samazināšanas un noturīgas integrācijas veicināšanas aspektā. Programmā būtu vairāk jāuzsver šāda proaktīva, nevis reaģējoša pieeja. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Šajā dokumentā izskatītajā programmā liela nozīme pamatoti ir piešķirta cīņai pret ekstrēmu ideoloģiju veicināšanu tiešsaistē. Šajā saistībā tiek minēta terora aktu tieša atspoguļošana tiešsaistē, ko veic teroristi. Taču nav minēta daudz biežāk sastopama parādība, kuru novērst pēc Komitejas ieskatiem ir būtiski svarīgi, – terora aktu atspoguļošana sociālajos medijos, ko veic šādu aktu liecinieki. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Programmā atzīts, ka īpaši lielajām tiešsaistes platformām ir sabiedriska nozīme un ir arī noteikti pienākumi to saistībā. Šajā ziņā papildus dokumentā jau minētajiem elementiem vajadzētu regulāri veikt sistēmisko risku novērtējumus saistībā ar pamattiesībām, ar sociālajām plaisām un ar manipulācijas paņēmieniem, kas ir pamatā radikalizācijai. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ir arī jāveic pastāvīgs risku novērtējums, iesaistot rūpnieciskos, ekonomiskos un komerciālos dalībniekus, mazos un vidējos uzņēmumus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, un jānostiprina viņu loma kā partneriem terorisma novēršanā ar viņu pārstāvības organizāciju starpniecību.

| 3.2.4. | Attiecībā uz novēršanu ir svarīgi uzsvērt, ka papildus naida runai, nozīmīga loma radikalizācijā ir nepatiesas informācijas un sazvērestības teoriju izplatīšanai. Tāpēc, lai terorisma apkarošana izdotos veiksmīgi, ir būtiski svarīgi apkarot šādas darbības. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EESK uzsver, ka stratēģiska komunikācija ir svarīga ne tikai pēc uzbrukuma, bet arī kā novēršanas instruments, kas nozīmē arī pilsoniskās sabiedrības pausta vēstījuma iekļaušanu, lai mazinātu terorisma vilinājumu un sniegtu alternatīvu risinājumus. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Pilsētu un pašvaldību kolektīva iesaistīšanās un noturība var efektīvi palīdzēt aizsargāt kopienu. Domājot par preventīvajiem pasākumiem, EESK skatījumā drošības uzturēšanas nolūkā svarīgi būtu izmantot kopīgas darbības, riska samazināšanas programmas un kopienu līmenī īstenotus izlīguma procesus. Ja tiktu skatīti spriedzes jautājumi, risinātas problēmas, kas to rada un ar laiku tā izkliedēta, nepieciešamība rīkoties riska situācijās varētu kļūt lieka un tādējādi ne tikai palielinātos sociālā iekļautība, bet arī atbrīvotos ievērojami resursi. To var panākt, izprotot terorisma saknes un raksturu, un ir jāveic pastāvīga iejaukšanās pasākumu uzraudzība. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Mūsu pilsētām ir vajadzīga labāka piekļuve finansējumam, norādījumiem un apmācībai, lai tās varētu risināt pašreizējās problēmas un palielināt savu noturību. EESK stingri atbalsta Komisijas sniegto atbalstu vietējo novēršanas koordinatoru darbībām ar ES Radikalizācijas izpratnes tīkla starpniecību. Komiteja uzskata, ka iniciatīva “ES pilsētas pret radikalizāciju” un stratēģisks dialogs starp pilsētām ir būtiski svarīgi. Tās skatījumā šāds dialogs, izveidojot piemērotus forumus, būtu pastāvīgi jāveic pilsētu aglomerācijās. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Tā kā reālā un šķietamā sociālā atstumtība, diskriminācija un marginalizācija var stiprināt cilvēku atvērtību radikālai propagandai un radīt papildu draudus sociālajai kohēzijai, Eiropas Komisijai būtu jāpastiprina sava rīcība rasisma apkarošanā. Tāpēc ir jāīsteno piemērota sociālā politika risku samazināšanas un uzticēšanās stiprināšanas jomā, jo terora aktus var arī skaidrot kā sociālās spriedzes un neuzticēšanās ārkārtējas izpausmes. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Komiteja uzskata, ka lielāka uzmanība nekā līdz šim būtu jāpievērš radikalizācijas procesu izpētei, identificēšanai un efektīvai novēršanai ieslodzījuma vietās. EESK cer, ka atbalsta programmas, kas īstenotas, pamatojoties uz iepriekšējā periodā veiktajiem novērtējumiem, šajā saistībā tiks pastiprinātas, un tās vērtē atzinīgi. Izmantojot labi izstrādātas stratēģijas, ir jāpanāk, lai cietumi nebūtu radikalizācijas izplatīšanās centri, bet gan, cik iespējams, vieta, kur tā tiek mazināta. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Aizsargāt

| 3.3.1. | Nodaļā “Piekļuves liegšana teroristiem attiecībā uz uzbrukumu īstenošanas līdzekļiem” nav skatīti pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu uzbrukumus, kuri veikti, ar automašīnu ietriecoties pūlī. Tā kā pēdējo gadu laikā šādi uzbrukumi nav retums, programmā šī problēma noteikti ir jāņem vērā. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EESK mudina turpināt darbu, kura mērķis ir novērst nomātu un koplietotu transportlīdzekļu izmantošanu par instrumentiem teroristu atentātos un veidot tādu efektīvu urbānisma praksi, kas novērstu kaitējumu, kuru varētu izraisīt šajā nolūkā izmantoti transportlīdzekļi. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Lai panāktu vienprātību, publisko telpu aizsardzība ir jāplāno un jāīsteno, iesaistoties privātajiem dalībniekiem un vietējo kopienu pārstāvjiem, un vienlaikus jācenšas pēc iespējas mazāk ierobežot šo telpu brīvu izmantošanu. EESK uzskata, ka ir jānosaka minimālie standarti ļoti plaši apmeklētu telpu ar simbolisku nozīmi aizsardzībai. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Ir jāizveido pastāvīgs dialogs ar reliģiskajām atbildīgajām personām, jo reliģijas var lielā mērā palīdzēt samazināt radikalizāciju un dažus apdraudējuma veidus, kā arī terorisma izraisītu saspīlējumu kopienu starpā. Šāda pieeja būtu jāpapildina ar dialogu starp reliģijām un nepieciešamības gadījumā ar samierināšanas procesu. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Reaģēt

| 3.4.1. | Ņemot vērā reaģēšanas ļoti specifisko raksturu terorisma apkarošanas jomā, EESK īpaši uzsver, ka ļoti svarīga un nepieciešama ir regulāra informēšana par rezultātiem. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komiteja uzsver, ka ES tiesībās ir aizliegta vispārēja un nediferencēta datu glabāšana un ka to var atļaut tikai ar stingrām un regulējumā precīzi noteiktām garantijām, pastāvīgi kontrolējot pamatā esošo sistēmu. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Darbība, ko īsteno ES Speciālo zināšanu centrs terorismā cietušo atbalstam, kas pašlaik darbojas tikai izmēģinājuma režīmā, būtu jāturpina un jāpaplašina, lai novērtētu terorisma apkarošanas ietekmi uz pilsonisko sabiedrību un pamattiesībām. ES pirmās stratēģijas par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads) ietvaros (6) būtu arī jāpārskata un jānostiprina palīdzības mehānismi cietušajiem dalībvalstīs. Būtiski svarīgi ir, lai labi darbotos arī valstu kontaktpunkti terorismā cietušajiem (7). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Daudz informācijas tiek iegūts saistībā ar Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (TFTP) (8). Šajā ziņā, jo īpaši gadījumos, kad šādu informāciju izmanto kāda trešā persona (piemēram, saistībā ar sadarbību starp ES un ASV), pastāvīgi ir jānovērtē garantijas ES iedzīvotāju privātuma aizsardzībai. Tas pats attiecas arī uz kiberdrošību, šifrētas informācijas apstrādi izmeklēšanas laikā, elektronisko pierādījumu pārvaldību (elektroniskā agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma) un digitālām izmeklēšanām, kas veiktas ar starptautiskiem partneriem. Jebkurā gadījumā ir jāpiešķir būtiska nozīme pilsoņu interesēm attiecībā uz tiesību aizsardzību tiesā. |
| --- | --- |

3.4.4.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 605 final.

1

(2)  OV L 195, 27.7.2010., 3. lpp.

2

(3)  Tā kā Komiteja atbalsta programmas saturu un ņemot vērā tās tehnisko raksturu, šajā atzinumā galvenā uzmanība ir vērsta uz aspektiem, kas saistīti ar pilsonisko sabiedrību, tiesiskumu un pamattiesībām, kas ir EESK pilnvaru uzmanības centrā.

3

(4)  COM(2020) 605 final.

4

(5)  COM(2020) 65 final.

5

(6)  COM(2020) 258 final.

6

(7)  Saskaņā ar Padomes 2018. gada 4. jūnija secinājumiem par terorismā cietušajiem (9719/18).

7

(8)  OV L 195, 27.7.2010., 3. lpp.

8

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/76

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Vēža uzveikšanas plāns””

(COM(2021) 44 final)

(2021/C 341/12)

| Ziņotāja: | Małgorzata BOGUSZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Milena ANGELOVA |

Ziņotāja:

Małgorzata BOGUSZ

Līdzziņotāja:

Milena ANGELOVA

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 26.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 1. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 226/3/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 26.3.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 1. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

226/3/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Vēža uzveikšanas plānu (turpmāk – “Plānu”) kā pavērsienu cīņā pret vēzi un tā sociālajām, finansiālajām un psiholoģiskajām sekām, ko tas rada ES iedzīvotājiem, un aicina izstrādāt konkrētu Plāna īstenošanas ceļvedi, kuru papildina snieguma rādītāji un īstenojami termiņi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vēža profilaksei ir ļoti liela nozīme, taču tikpat svarīgi ir, ka Eiropas Savienība un dalībvalstis nodrošina, ka pieejama ir augstas kvalitātes veselības aprūpes infrastruktūra, tostarp skrīnings, diagnostika un ārstēšanas iespējas, kā arī ar adekvātu, vajadzībām atbilstošu veselības aprūpes personāla līmeni nodrošināti veselības aprūpes dienesti un efektīvas atbalsta sistēmas, kas kalpo pacientu fiziskajai un garīgajai labklājībai ārstēšanas laikā un pēc tās. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Steidzami ir jārisina problēmas, ko saistībā ar piekļuvi veselības pakalpojumiem ir radījusi Covid-19 pandēmija. Ierobežojumi un kavēšanās var mazināt atveseļošanās iespējas, un šis jautājums ir efektīvi jārisina. Steidzami jāreaģē, lai mazinātu cilvēku bailes. Sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir neaizstājama loma centienos izplatīt labas prakses piemērus, sniegt attiecīgu informāciju par to, kas var izraisīt vēzi un kā cilvēki var atpazīt agrīnos simptomus, veicināt profilaksi un vedināt uz veselīgu dzīvesveidu. Šie centieni būtu jāatbalsta, tostarp atvēlot attiecīgus ESF+ līdzekļus kopīgām darbībām, kuru mērķis ir vēža uzveikšana un labu veselības profilakses piemēru izplatīšana. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lai uzlabotu vēža savlaicīgu atklāšanu, EESK atbalsta iniciatīvas saistībā ar vēža skrīninga un profilakses projektiem un mudina izmantot jaunas tehnoloģijas un veltīt vairāk pūļu iedzīvotāju labākai informēšanai par profilaktisko skrīningu. Skrīninga un izglītības iniciatīvām būtu jāaptver visbiežāk sastopamie vēža veidi un tām jābūt pieejamām maksimāli iespējamam cilvēku skaitam. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Plānā ir jāņem vērā ES demogrāfiskā situācija un jānodrošina apstākļi, kas veicina labas veselības saglabāšanu līdz vecumdienām. Vienlaikus EESK aicina īpašu uzmanību veltīt bērnu vēža uzveikšanai, kam vajadzīgi pasākumi saistībā ar atklāšanu, standarta un novatorisku zāļu pieejamību un bērnu un pusaudžu speciālo ārstēšanu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Lai vēža uzveikšanas jomā mazinātu valstu, reģionālo un sociālo nevienlīdzību un visiem cilvēkiem nodrošinātu augstam standartam atbilstīgus risinājumus, Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi Plāna īstenošanā iesaistīt visas dalībvalstis un veicināt dalībvalstu savstarpēju sadarbību, tostarp izmantojot arī ES finansējumu. Plāna īstenošanas gaitā ir jāņem vērā pacientu un vēzi pārcietušo cilvēku attiecīgās īpašās vajadzības, un tas ir jāpielāgo katras valsts konkrētajiem apstākļiem, tostarp cilvēku atšķirīgajiem sociālekonomiskajiem apstākļiem, vecumam, dzimumam, invaliditātei utt. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK aicina uzlabot vēža pacientu iespējas izmantot kvalitatīvu ārstēšanu, aprūpi un zināšanas, ko nodrošina citas dalībvalstis, kā arī piekļūt zālēm, medicīniskajam aprīkojumam un citiem medicīnas produktiem, kurus nodrošina labi funkcionējošs vienotais tirgus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka pētniecība un inovācija ir pamats, kas dod iespēju labāk izprast vēža riska faktorus un uzlabot diagnostiku, terapiju un ārstēšanu. Inovācijas ekosistēmas, kas apvieno dažāda lieluma uzņēmumus, kā arī pētniekus, pacientus, veselības aprūpes speciālistus un iestādes, ir jāstiprina, jāpilnveido un jāatbalsta, izmantojot ES un dalībvalstu finansējumu, it īpaši veidojot programmas “Apvārsnis Eiropa” partnerības. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzsver, ka lieli pūliņi ir jāvelta datu ģenerēšanai, pieejamībai un piekļūstamībai, lai palīdzētu izstrādāt progresīvākas profilakses, diagnostikas un ārstēšanas metodes. Būtu jāatvieglo digitālo veselības datu sasaiste ar biobanku genoma datiem, lai nodrošinātu personalizētu profilaksi un aprūpi. Tāpat, pastiprinot sadarbību Eiropas Savienībā, ir jāuzlabo datu analīzes metožu, tostarp mākslīgā intelekta izstrāde un izmantošana. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzsver, ka ir svarīgi samazināt tabakas smēķēšanu, un norāda uz Komisijas ziņojumu par to, kā piemērota Direktīva 2014/40/ES attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu (1) un tās secinājumi, kuru mērķis ir samazināt smēķētāju eksponētību bīstamām un/vai atkarību izraisošām vielām. Šajā sakarā, ņemot vērā Komisijas viedokli par emisijām un mērīšanas metodēm [ziņojuma 3.1. punkts], EESK uzskata, ka jāturpina pētīt arī dūmu emisiju satura testēšanas metodi, tostarp PVO-metodi “Intense”, un atbalsta PVO ieteikumu īstenošanu atbilstīgi pētījumu rezultātiem |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Lai sekmētu efektīvāku arodekspozīcijas izraisītu vēža slimību profilaksi, EESK aicina veikt vairāk pētījumu par kancerogēnu, mutagēnu un endokrīno disruptoru iedarbību uz nodarbinātajiem un arodekspozīcijas izraisītu (it īpaši sieviešu) vēža slimību cēloņiem. EESK atzinīgi vērtē Plānā minētās ar vēzi saistītās likumdošanas iniciatīvas, kuru mērķis ir mazināt arodekspozīciju, un uzsver, ka iespējamai atjaunināšanai jābūt balstītai uz zinātni un pierādījumiem un uz apspriešanos ar sociālajiem partneriem. EESK uzsver, ka ir jāveicina un jāatbalsta pētniecība un izstrāde, kuru mērķis ir rast aizstājējus bīstamām vielām un produktiem. Runājot par azbestu, EESK norāda uz iepriekšējiem atzinumiem, tostarp priekšlikumiem par atzīšanas un kompensācijas aspektiem (2). EESK aicina arī arodekspozīcijas novērtējumā un pārvaldībā ņemt vērā dažādus ekspozīcijas veidus un arodekspozīcijas datus iekļaut vēža agrīnas atklāšanas programmās. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Lai izdotos uzveikt vēzi, ir vajadzīga starptautiska sadarbība un kvalitatīva izglītība ar vēzi saistītās disciplīnās, kā arī dalībvalstu savstarpēja sadarbība ES atbalstītajās izglītības un prasmju apguves programmās, īstenojot tās arī kopīgi ar sociālajiem partneriem. Īpaši svarīga ir sadarbība arī pētniecības un inovācijas jomā, kā arī zināšanu kopīgošanas atvieglošanā. Turklāt, lai nodrošinātu zāļu, aprīkojuma un citu vēža ārstēšanai vajadzīgo preču pieejamību, ir vajadzīga atvērta un strukturēta starptautiskā sadarbība. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Uzņēmumiem ir nozīmīga loma vēža profilakses, skrīninga, diagnostikas un ārstēšanas risinājumu izstrādē. Tie arī cenšas uzveikt vēzi, mazinot radīto ietekmi uz vidi, izstrādājot un ražojot nekaitīgus produktus vai izmanītus mazāk kaitīgus produktus, uzlabojot darba aizsardzību, kā arī palīdzot vēža pacientiem apvienot darbu ar vēža ārstēšanu un netraucēti atgriezties darbā. Lai to veicinātu, Eiropas Savienībai jānodrošina inovācijai, ieguldījumiem un darījumdarbībai labvēlīgi nosacījumi. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK aicina Plāna turpmākajā pilnveidošanā un tā turpmākajos pasākumos ciešāk iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī mērķtiecīgi veicināt un finansēt sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju kopīgās darbības, plaši iesaistot arī dažādu nozaru pārstāvjus. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK aicina rīkot ES līmeņa kampaņas, lai uzlabotu informētību un zināšanas par vēža profilakses un pārvaldības pasākumiem darbavietās, kā arī par kvalitatīvu pārtikas produktu, tīra ūdens un gaisa un veselīga dzīvesveida, tostarp uztura, un fizisko nodarbību un labāku alternatīvu izvēles nozīmi vēža profilaksē. Plāna sekmīgā īstenošanā un tajā izvirzīto mērķu sasniegšanā izšķiroša nozīme būs komunikācijai, lai izskaidrotu Plānu un tā pasākumus un iegūtu Eiropas iedzīvotāju uzticēšanos. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | EESK atzinīgi vērtē Plānu kā pavērsienu cīņā pret arvien lielāko problēmu, proti, vēža saslimstības radīto slogu ES iedzīvotājiem. Tā kā EESK uzskata, ka Plāna priekšlikums ir pārāk vispārīgs, tā aicina Eiropas Komisiju aprakstīt, kā tas tiks pārvērsts konkrētā rīcībā un kā tas ietekmēs vēža profilaksi un pacientu stāvokli. EESK arī aicina izstrādāt ceļvedi, kurā sīki izklāstīta plāna īstenošana, iekļauti snieguma rādītāji un reāli šīs stratēģijas īstenošanas termiņi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK atzinīgi vērtē ierosināto daudzpusējo un novatorisko pieeju vēža uzveikšanai, kuras pamatā ir profilakse, agrīna atklāšana, diagnostika un ārstēšana, kā arī pacientu un vēzi pārcietušo cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošana, it īpaši arī saglabājot viņu nodarbinātību. Proti, vēža profilaksei ir ļoti liela nozīme, taču tikpat liela nozīme Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāpiešķir augstas kvalitātes veselības aprūpes infrastruktūras pieejamībai, tostarp skrīninga, diagnostikas un ārstēšanas iespējām un veselības pakalpojumiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESK norāda, ka ir jāturpina Plāna pielāgošana, lai veicinātu ikvienas atsevišķas dalībvalsts un to reģionu līdzvērtīgu iesaistīšanos, tādējādi palīdzot novērst jebkādu iespējamu nevienlīdzību. Diezgan bieži saslimstība un mirstība ir cieši saistītas ne tikai ar vēža veidu, bet arī ar atrašanās vietu un sociālo stāvokli. Tāpēc ieteikumi ir jāpielāgo tā, lai ikvienu dalībvalsti iesaistītu vēža uzveikšanā, tostarp organizatoriski pilnveidojot valstu skrīninga un vakcinācijas programmas un atbalsta shēmas un risinot sociālās nevienlīdzības problēmu veselības jomā. Ir jāpalīdz arī cilvēkiem un viņu aprūpētājiem pārvarēt vēža radītās sekas, proti, autonomijas zudumu un nespēju piedalīties sabiedriskajā dzīvē, un jānodrošina viņiem piekļuve finansējumam, atbalsts ikdienas dzīvē u. tml. Tāda pati uzmanība ir jāpievērš vēža izraisītajām ekonomiskajām sekām un to ietekmei uz dažām jau pašlaik nedrošām sabiedrības grupām. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vēža jomā pastāvošas nevienlīdzības reģistram vajadzētu būt pēc iespējas iekļaujošam, apzinot dalībvalstu un reģionu atšķirības, kā arī, ja iespējams, sociālo nevienlīdzību, it īpaši saistībā ar darbu vai dzimumu. Visu dalībvalstu vēža reģistriem efektīvi sadarbojoties un valstīm sadarbojoties, ir svarīgi arī nodrošināt atbilstošu infrastruktūru un kompetentu personālu augstas kvalitātes attiecīgo datu vākšanai. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Šajā dinamikā svarīga nozīme ir arodekspozīcijai, ko pastiprina arī citi faktori, piemēram, sociālie faktori, kas ietekmē veselību, tostarp vides iedarbība, piekļuve aprūpei, izglītības līmenis u. tml. EESK uzsver, ka ir jāveicina un jāatbalsta pētījumi, kuru mērķis ir bīstamu vielu un produktu aizstājēju atrašana. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EESK norāda, ka liela nozīme ir dažādiem vides ietekmes veidiem, tostarp pārtikas produktu, ūdens un gaisa kvalitātei, un uzsver, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt atbilstošu apmācību, izglītību un informāciju, lai motivētu un atbalstītu cilvēkus izraudzīties un ievērot veselīgu dzīvesveidu. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Lai varētu uzveikt vēzi, pienācīga uzmanība ir jāvelta visiem procesa posmiem: piesardzīga un apzināta profilakse, agrīna un attiecīga diagnosticēšana, piekļuve ātrai ārstēšanai, un kvalitatīvi augstvērtīga un pieejama aprūpe ar adekvātu, vajadzībām atbilstošu veselības aprūpes personāla līmeni, atbalsts reintegrācijai sabiedrībā un darba vietā un pēcaprūpe. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.5. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Plānam ir paredzēti 4 miljardi euro, taču aicina šos līdzekļu apmēru pārskatīt, ņemot vērā valstu veselības aprūpes sistēmas un to, kā valstis organizē publiskās un privātās veselības aprūpes finansēšanas shēmas. Eiropas Savienība nevar atļauties pasīvu rīcību, ja ir jāuzveic vēzis, kas radīs cilvēkiem ciešanas un pasliktinās Eiropas iedzīvotāju finansiālo stāvokli. Eiropas Savienībai ir vajadzīgs jauns Māršala plāns onkoloģijas jomā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK uzskata, ka Plānā ļoti svarīgi ir ņemt vērā demogrāfisko un ekonomisko ietekmi. No vienas puses, Eiropas iedzīvotāju novecošana nozīmē arī zemu dzimstības koeficientu, no otras puses, pagarinās cilvēku dzīves ilgums, kas savukārt ilgtermiņā radīs slogu ES veselības aprūpes sistēmām. Tas nozīmē arī to, ka novecojot pieaug vēža attīstības risks. Ir vajadzīgi izlēmīgi pasākumi, lai nodrošinātu apstākļus, kas Eiropas iedzīvotājiem palīdzēs saglabāt labu veselību līdz vecumdienām. Pasākumiem, kas Plānā izklāstīti kā jauna pieeja vēža profilaksei, ārstēšanai un aprūpei, vajadzētu veicināt šā mērķa sasniegšanu. Būtu jāparedz punkts par Plāna izvērtēšanu/pārskatīšanu reizi divos gados un būtu jāiekļauj visām ES dalībvalstīm kopīgi rādītāji. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Kvalitatīva un vienlīdzīga aprūpe

| 3.1. | Steidzami jārisina pandēmijas radītās problēmas. EESK norāda, ka ierobežojumus saistībā ar piekļuvi daudziem medicīnas pakalpojumiem, it īpaši onkoloģijas un kardioloģijas jomā, varēs novērst tikai tad, kad faktiski būs novērsti Covid-19 radītie traucējumi. Ievērojama diagnostikas un ārstēšanas aizkavēšana mazina atlabšanas iespējas, tādējādi palielinot mirstības rādītājus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lai nodrošinātu vidēja termiņa un ilgtermiņa vajadzības, ir svarīgi arī stiprināt un attīstīt infrastruktūru un pakalpojumus. Ir jāizstrādā tādas metodes un paņēmieni, kas nodrošinātu iespēju pienācīgi sagatavoties efektīvai reaģēšanai citās potenciālās ārkārtas situācijās, tostarp izveidojot un ES mērogā izvēršot telemedicīnas un tālvadības pasākumus, kurus var izmantot jebkuros apstākļos un kuri palīdz mazināt nevienlīdzību vēža jomā starp dalībvalstīm un to reģioniem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Dalībvalstu nevienlīdzība ir vērojama gan austrumu un rietumu dalībvalstu starpā, kur intelektuālais darbaspēks emigrē uz rietumiem, gan mazo un lielo dalībvalstu starpā, kur krasi atšķiras skrīninga programmas un ieguldījumi veselības aprūpes sistēmās. Slimnīcas, kurās notiek pētniecība, atrodas vēža uzveikšanas avangardā. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Dalībvalstu sadarbību var panākt, izmantojot dažādus pasākumus un instrumentus, tostarp:






  — | datu kopīgošanu un mākslīgā intelekta izmantošanu, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

datu kopīgošanu un mākslīgā intelekta izmantošanu,

| — | zināšanu un pieredzes apmaiņu, |
| --- | --- |

—

zināšanu un pieredzes apmaiņu,

| — | sadarbību, lai novērstu zāļu trūkumu, |
| --- | --- |

—

sadarbību, lai novērstu zāļu trūkumu,

| — | starpdisciplinārās apmācības programmas, |
| --- | --- |

—

starpdisciplinārās apmācības programmas,

| — | Eiropas references tīklus un |
| --- | --- |

—

Eiropas references tīklus un

| — | ES Nacionālo visaptverošo vēža centru tīklu. |
| --- | --- |

—

ES Nacionālo visaptverošo vēža centru tīklu.

| 3.3. | EESK atzinīgi vērtē iniciatīvu “palīdzība bērniem ar vēzi”, taču pauž bažas par to, ka šīs situācijas risināšanai nav paredzēti konkrēti pasākumi, un aicina izstrādāt specifiskākus un patiešām konkrētus pasākumus ar attiecīgu finansējumu, lai ārstētu vairāk bērnu un pusaudžu, kas slimo ar vēzi, un lai to darītu efektīvāk. Tā kā bērniem steidzami jānodrošina piekļuve inovācijai, jāmazina nevienlīdzība ārstēšanas jomā un jāmēģina izprast bērnu vēža cēloņus, jo atšķirībā no pieaugušo vēža, mēs nevaram novērst bērnu vēzi, EESK aicina Plānu izmantot kā iespēju izbeigt netaisnību, ar ko saskaras aizmirstie bērni, un beidzot pievērst viņiem pienācīgo uzmanību, jo viņi ir Eiropas nākotne. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK pauž bažas par ievērojamām reģionālajām atšķirībām tādā jomā kā sadarbības modeļi un informācijas plūsma, tostarp par digitālo plaisu, kas negatīvi ietekmē vecus cilvēkus, cilvēkus, kuri dzīvo ārpus lielajām pilsētām, cilvēkus ar invaliditāti un ekonomiski nelabvēlīgā situācijā esošas iedzīvotāju grupas. Tāpēc ceļvedī ir jānodrošina standartizācija šajā jomā. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK arī aicina izveidot vietējam līmenim atbilstīgāku Plānu, kas ir pietiekami elastīgs, lai spētu reaģēt uz konkrētām vajadzībām un pielāgoties dažādiem apstākļiem un vēža slimnieku un vēzi uzveikušo cilvēku situācijai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atzinīgi vērtē mērķi novērst vīrusu infekciju izraisīto vēzi, ieviešot iedzīvotāju vakcināciju, taču norāda, ka vakcinācijas rādītāji un vakcinācijas programmu progress reģionos ir atšķirīgs. Visiem reģioniem būtu jāizmanto paraugprakses piemēri, lai nodrošinātu, ka ikvienam iedzīvotājam ir pieejamas šāda veida vakcīnas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK atbalsta plānus uzlabot vēža agrīnu atklāšanu, īstenojot skrīninga projektus un izglītojošus pasākumus, tostarp tādus pasākumus, kuros izmanto jaunās tehnoloģijas, lai uzlabotu pacientu informētību par profilaktiskā skrīninga nepieciešamību, un arodekspozīcijas datus integrējot agrīnas atklāšanas programmās. Lai veiktu mērķtiecīgu skrīningu, ir vajadzīgas arī zināšanas par pārmantojamiem vēža veidiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Profilakse ir efektīvāka, ja tās pamatā nav tikai atsevišķu cilvēku rīcība un ja tā mazina vai ierobežo kaitējumu un kolektīvos faktorus, kas izraisa vēzi. Plāna 3. sadaļā sociālajiem faktoriem nav veltīta pienācīga uzmanība. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komiteja norāda, ka agrīnās diagnostikas iniciatīvām būtu jāaptver visi vēža veidi, tostarp asins vēža veidi, un ka skrīninga testiem vajadzētu būt pieejamiem maksimāli iespējamam cilvēku skaitam. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK aicina uzlabot vēža pacientu iespējas izmantot kvalitatīvu ārstēšanu, aprūpi un zināšanas, ko nodrošina citas dalībvalstis, kā arī piekļūt zālēm, medicīniskajam aprīkojumam un citiem medicīnas produktiem, kurus nodrošina labi funkcionējošs vienotais tirgus. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK arī uzsver atbalsta sistēmu nozīmi pacientu fiziskās un garīgās labjutības nodrošināšanai ārstēšanas laikā un pēc tās, cita starpā sniedzot vajadzīgo informāciju un zināšanas. Tas ir svarīgi arī nodarbinātajiem, darba devējiem un uzņēmējiem. EESK arī uzsver, cik nozīmīga ir vēža pacientu aprūpētāju labjutība. Neoficiālā aprūpētāja karjera var nopietni ietekmēt šo cilvēku darba un privātās dzīves līdzsvaru un ietekmēt fizisko labjutību. Tāpēc EESK pievienojas Eiropas Komisijai un mudina dalībvalstis pilnībā transponēt Vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu un atbalstīt plānoto Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK vērš uzmanību uz kultūras atšķirībām un atšķirīgo attieksmi pret ES iedzīvotāju pamattiesību ievērošanu, tostarp attiecībā uz nediskriminēšanu nodarbinātības, sociālās aizsardzības ziņā vai attiecībā uz piekļuvi finanšu pakalpojumiem, piemēram, kredītiem. Tāpēc ir svarīgi likvidēt dalībvalstu atšķirības un attiecībā uz cilvēka vēža slimības vēsturi un pacientu aprūpes jomas pārstāvjiem ievērot principu “tiesības tikt aizmirstam”. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Vēža uzveikšanai vajadzīgi jauni risinājumi

| 4.1. | Ņemot vērā milzīgo progresu tehnoloģiju un zinātnes, tostarp medicīnas zinātnes jomā, EESK atzinīgi vērtē paredzēto moderno pieeju vēža uzveikšanā, izmantojot jaunās tehnoloģijas, pētniecību un uz produktiem vērstu inovāciju. Atzinīgi ir vērtējams arī tas, ka Eiropas Komisija pamatiniciatīvās un darbībās pievērš uzmanību atziņām, kas iegūtas no komorbiditātēm, sociālajām un uzvedības zinātnēm. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Plānā pamatoti ir uzsvērts, ka pētniecība un inovācija ir pamats, kas veidos labāku izpratni par vēža riska faktoriem un uzlabos diagnostiku, terapiju, ārstēšanu un profilakses politiku. Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir sadarbībai starptautiskajā un ES mērogā, lai pēc iespējas produktīvi kopīgotu paraugpraksi, arī regulatīvas pieejas, apvienotu speciālistu zināšanas, datus, tehnoloģiju un finanšu resursus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Liels darbs būtu jāiegulda saistībā ar datu ģenerēšanu, pieejamību un piekļūstamību, lai izstrādātu progresīvākas genoma trasēšanas, profilakses, diagnostikas un ārstēšanas metodes, kā arī izveidotu Eiropas veselības datu telpu. Lai pacienti arī pārrobežu veselības aprūpē varētu saņemt atbilstīgu aprūpi un ārstēšanu, ļoti svarīga ir veselības datu digitalizācija un to aizsargāta un droša kopīgošana visos aprūpes posmos. Vienlaikus ir jāsamazina birokrātija veselības aprūpē, un pacienta karšu apstrādei ir jākļūst pēc iespējas efektīvai. Jāatvieglo arī iespēja digitālos veselības datus sasaistīt ar biobanku genoma datiem, jo tas ir svarīgs veicinošs faktors vēža profilakses, diagnostikas un uz pacientu vērstas aprūpes attīstībā. Tāpat, pastiprinot sadarbību Eiropas Savienībā, ir jāuzlabo datu analīzes metožu, tostarp mākslīgā intelekta izstrāde un izmantošana. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Dažādu veidu ekspozīcija ir viena no vissvarīgākajām problēmām, kas jārisina, izstrādājot gan vides piesārņojuma, gan arodekspozīcijas izraisīta vēža profilaksi. Eiropas Savienībai būtu jāpastiprina atbalsts pētījumiem, kas pašreiz notiek šajā jomā. Vienlīdz svarīgi ir sniegt attiecīgu informāciju par vēža cēloņiem, simptomu agrīnu atpazīšanu un vēža radītā stresa pārvaldību, profilakses veicināšanu un veselīga dzīvesveida popularizēšanu. Sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir neaizstājama loma un to centieni būtu jāatbalsta, tostarp atvēlot attiecīgus ESF+ līdzekļus kopīgām darbībām, kuru mērķis ir vēža uzveikšana un labu veselības profilakses piemēru izplatīšana. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Eiropas līmenī ir jākoordinē centieni sistemātiski vākt datus par kancerogēnu un mutagēnu iedarbību darbavietā un esošie dati no vēža reģistriem ir jāsasaista ar datiem par vēža pacientu profesijām. Izmantojot šādus datus, būs iespējams izstrādāt mērķtiecīgākus profilakses pasākumus un agrīni atklāt vēzi cilvēkiem, kuri pakļauti šādai ekspozīcijai. Jauni un novatoriski Eiropas pētniecības projekti būtu jāpaplašina, aptverot visas dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Endokrīno disruptoru iedarbība tiek saistīta ar vairākiem hormonatkarīga vēža veidiem. Šo vielu fundamentālie pētījumi jāizmanto, lai uzlabotu Eiropas politiku šajā jomā un uzlabotu profilaksi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Lai izdotos uzveikt vēzi, ir vajadzīga arī kvalitatīva izglītība ar vēzi saistītās disciplīnās, kā arī reāla dalībvalstu un sociālo partneru sadarbība ES atbalstītās izglītības un prasmju apguves programmās, piemēram, starpdisciplināra apmācības programma onkoloģijas jomā un Eiropas Komisijas ierosināts Prasmju pilnveides pakts. Plānā būtu jānorāda, ka ir jāpanāk veselības nozares darbaspēka pastāvīga profesionālā pilnveide, informēšana un izpratnes veicināšana, tostarp arī attiecībā uz bīstamu zāļu (HMP) pārvaldību un administrēšanu. Turklāt, lai noteiktu sākotnējo diagnozi un izstrādātu ārstēšanas plānu vai ievadītu zāles, kā arī veiktu ķirurģiskas un radioloģiskas manipulācijas, ir vajadzīgi prasmīgi speciālisti, kas ieguvuši kvalitatīvu izglītību. Vienlaikus sekmīgas aprūpes pamatu veido arī cieša sadarbība ar vēža pētniekiem, veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem. Arī intensīva sadarbība ar partneriem trešās valstīs noteikti atvieglos zināšanu kopīgošanu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Uzņēmumiem ir būtiska loma vēža profilakses, skrīninga, diagnostikas un ārstēšanas risinājumu izstrādē. Lai ES gūtu panākumus, ļoti liela nozīme ir inovācijas ekosistēmu attīstībai un atbalstīšanai. Šajās ekosistēmās ir jāiesaista dažāda lieluma uzņēmumi (gan lielie starptautiskie uzņēmumi, gan jaunuzņēmumi) un pētnieki, pacienti, veselības aprūpes speciālisti un iestādes. Šis darbs ir jāatbalsta, izmantojot ES un dalībvalstu finansējumu, it īpaši programmas “Apvārsnis Eiropa” partnerības. Ir jānosaka arī, kā Eiropas Zāļu aģentūra mudinās un atbalstīs dalībvalstu pūliņus ieviest novatoriskas, drošas un efektīvas vēža terapijas metodes. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Eiropas Zāļu aģentūrai ir svarīga loma, jo tā laiž tirgū un drošā veidā dara pieejamus progresīvus produktus un attiecīgu aprīkojumu, kas palīdz novērst un efektīvi ārstēt vēzi. Tā var arī uzlabot dalībvalstu iespējas piekļūt šādiem produktiem un koordinēt to efektīvu ieviešanu visā Eiropas Savienībā. Tādā veidā tiks nodrošināts, ka visiem pacientiem ātrāk pieejama kvalitatīva un moderna ārstēšana. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Izstrādājot un nodrošinot zāles un vakcīnas, tehnoloģijas un aprūpes pakalpojumus, uzņēmumi cenšas uzveikt vēzi, mazinot savu ietekmi uz vidi, izstrādājot un ražojot nekaitīgus produktus vai izmanītus mazāk kaitīgus produktus un uzlabojot darba aizsardzību. Cita starpā pēc iespējas būtu jāsamazina atrašanās UV starojuma iedarbībā, veicot darbības ārā, it īpaši tādās nozarēs kā lauksaimniecība un būvniecība. Sociālajiem partneriem, kas izstrādā nozaru profilakses politiku, kuru viņi finansē ar veiktajām sociālā nodrošinājuma iemaksām, vienlīdz svarīga ir gan veselība, gan drošība. Lai atraisītu to potenciālu, ir vajadzīga netraucēta un koordinēta pieeja, kas radīs iespēju izstrādāt un nodrošināt augstiem standartiem atbilstīgus risinājumus. Turklāt darba devēji – un arī arodbiedrības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas – palīdz vēža pacientiem apvienot darbu ar vēža ārstēšanu un netraucēti atgriezties darbā. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Lai sekmētu to uzņēmumu darbu, kas specializējušies vēža uzveikšanai vajadzīgo risinājumu izstrādē, Eiropas Savienībai jānodrošina labvēlīgi nosacījumi inovācijai, ieguldījumiem un uzņēmumu darbībai. Tas ir ļoti būtiski, lai stiprinātu ES vispārējo globālo pozīciju ar vēzi saistīto veselības aprūpes tehnoloģiju, pakalpojumu un risinājumu jomā. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Svarīgi ir arī paātrināt jaunu vēža diagnostikas un ārstniecības metožu ieviešanu un pieejamību, neapdraudot pacientu un veselības aprūpes speciālistu drošību. Tāpēc, lai nodrošinātu labvēlīgu vidi darījumdarbībai, ļoti svarīgs ir veicinošs un atbalstošs tiesiskais regulējums. ES regulējumam jābalstās uz zinātnes atziņām un jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi uzņēmumiem Eiropas Savienībā un sāncensībā ar to globālajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Tā kā uzņēmumiem un darba devējiem ir daudzveidīga un svarīga loma praktiskajā vēža uzveikšanas darbā, pasākumu turpmākajā pilnveidošanā un īstenošanā ir svarīgi plaši un visaptveroši iesaistīt uzņēmumu un darba devēju pārstāvjus gan no veselības aprūpes un būvniecības nozares, gan patēriņa preču, lauksaimniecības un ražojošajām nozarēm, kā arī pacientu un aprūpētāju pārstāvjus. Vienlīdz svarīga ir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju loma paraugprakses un informācijas sniegšanā un izpratnes uzlabošanas kampaņu organizēšanā. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Vēža veidi, kam jāvelta īpaša uzmanība

| 5.1. | EESK atzinīgi vērtē Plānā minēto iniciatīvu attiecībā uz bērnu vēzi, tomēr norāda, ka ir jādara vairāk, lai labvēlīgi ietekmētu bērnu un pusaudžu dzīvi un samazinātu vērojamo nevienlīdzību. Tāpēc ir vajadzīgi ieguldījumi inovācijā un skaidri un tūlītēji konkrēti pasākumi, kā arī finansējums, kas paredzēts, lai izstrādātu un ieviestu pienācīgas atklāšanas metodes, zāles, ārstēšanu un aprūpes pakalpojumus. Tā ir iespēja izbeigt novārtā atstāto bērnu netaisnīgo situāciju un galu galā veltīt viņiem pelnīto uzmanību, jo bērni ir Eiropas nākotne. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK norāda, ka hematoloģiskais vēzis Eiropas iedzīvotājiem rada ievērojamu veselības un finansiālo slogu. Plāns var atvieglot šo slogu pacientiem, viņu ģimenēm un sabiedrībai, izmantojot apsvērumus un novatoriskas pieejas asins vēža ārstēšanai. Attiecīgas saistības un ieguldījumi kvalitatīvā vēža uzraudzībā, veselības sistēmas reforma un novatoriskas pieejas aprūpes jomā var nodrošināt, ka visiem ilgstoši ir pieejamas mērķtiecīgas progresīvas metodes asins vēža ārstēšanā. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK norāda, ka Plānā varētu uzsvērt to, ka īpaša uzmanība ir jāvelta tieši hematoloģiskiem ļaundabīgiem audzējiem un jānodrošina iespēja izvērst speciālas iniciatīvas, kas uzlabotu šīs visneaizsargātākās pacientu grupas aprūpi:






  — | ļaundabīgais asins vēzis 2016. gadā Eiropas Savienībā, Norvēģijā, Šveicē un Islandē bija cēlonis 9 % no visiem vēža izraisītas nāves gadījumiem (124 000) un veidoja 12 % no ES kopējiem veselības aprūpes izdevumiem (3), |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

ļaundabīgais asins vēzis 2016. gadā Eiropas Savienībā, Norvēģijā, Šveicē un Islandē bija cēlonis 9 % no visiem vēža izraisītas nāves gadījumiem (124 000) un veidoja 12 % no ES kopējiem veselības aprūpes izdevumiem (3),

| — | hematoloģiskais vēzis skar ļoti jaunus (30 % bērnu vēža gadījumu) un ļoti vecus sabiedrības locekļus – mūsu visneaizsargātākos cilvēkus –, un nav godīgi neņemt viņus vērā tikai tāpēc, ka tā nav ekonomiskā/nodarbinātā iedzīvotāju daļa. |
| --- | --- |

—

hematoloģiskais vēzis skar ļoti jaunus (30 % bērnu vēža gadījumu) un ļoti vecus sabiedrības locekļus – mūsu visneaizsargātākos cilvēkus –, un nav godīgi neņemt viņus vērā tikai tāpēc, ka tā nav ekonomiskā/nodarbinātā iedzīvotāju daļa.

6.   Starptautiskā sadarbība vēža uzveikšanas jomā

| 6.1. | EESK piekrīt, ka starptautiskā sadarbība un koordinēšana ir vajadzīga, lai veicinātu zāļu izstrādi un ilgtermiņā miljoniem Eiropas iedzīvotāju palielinātu veselības izredzes, tomēr pauž bažas par to, ka Plānā attiecībā uz tā īstenošanu starptautiskā mērogā ir formulēta pārāk vispārīga pieeja. Par starptautiskās sadarbības nozīmi vislabāk liecina skumjais fakts, ka visaugstākie piecu gadu dzīvildzes rādītāji ir ASV, Kanādā, Austrālijā un Jaunzēlandē, kam seko ES valstis ar labākajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK uzsver, ka īpaši svarīga ir sadarbība pētniecības un inovācijas jomā, lai noteiktu zinātniski pamatotus un riskam atbilstošus regulatīvos standartus, kā arī zināšanu kopīgošanas atvieglošanā, lai nodrošinātu, ka Eiropas iedzīvotāju labā ir pieejamas visprogresīvākās zināšanas. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESK uzsver, ka ir svarīgi samazināt tabakas smēķēšanu, un norāda uz Komisijas ziņojumu par to, kā piemērota Direktīva 2014/40/ES attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu (4) un tās secinājumi, kuru mērķis ir samazināt smēķētāju eksponētību bīstamām un/vai atkarību izraisošām vielām. Šajā sakarā, ņemot vērā Komisijas viedokli par emisijām un mērīšanas metodēm [ziņojuma 3.1. punkts], EESK uzskata, ka jāturpina pētīt arī dūmu emisiju satura testēšanas metodi, tostarp PVO-metodi “Intense”, un atbalsta PVO ieteikumu īstenošanu atbilstīgi pētījumu rezultātiem |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Tādās stratēģiskās jomās kā veselības aprūpe ES būtu jānovērš pārmērīga atkarība no ārvalstīm, taču starptautiskā ekonomiskā sadarbība ir vajadzīga, lai nodrošinātu drošu zāļu, aprīkojuma un citu vēža ārstēšanai nepieciešamo preču pieejamību. Tirdzniecībai ir jābūt atvērtai, ņemot vērā veselības nozares starptautiskās piegādes ķēdes, un ES ir jāizskauž jebkāds protekcionisms dalībvalstu starpā vai pasaulē. Risinājumi onkoloģijas jomā sniedz Eiropas uzņēmumiem ievērojamas eksporta iespējas, kas ir jāveicina, lai reaģētu uz veselības jomas risinājumu pieprasījumu pasaulē. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Veselības veicināšanas pasākumi un komunikācija

| 7.1. | EESK atzinīgi vērtē ciešo saikni starp vides kvalitāti un veselīgu dzīvesveidu, kā arī uzturu, jo šie faktori mazina saslimstību ar vēzi. Dalībvalstīm sadarbībā ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāskaidro un jāpopularizē augstas kvalitātes pārtikas produktu, tīra ūdens un gaisa nozīme vēža, kā arī citu slimību profilaksē. Tām būtu arī jāapvieno spēki, lai izglītotu cilvēkus un motivētu viņus ievērot veselīgu dzīvesveidu un izvairīties no bīstamām lietām, jo tas ir vienīgais veids, kā palīdzēt bērniem izvairīties no kancerogēnu iedarbības. Turklāt plašākas zināšanas par jautājumiem saistībā ar vēzi būtu jāsniedz skolās, kā arī rīkojot kampaņas tradicionālajos un sociālajos medijos. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Jāuzlabo gan sabiedrības izpratne par veselīgu dzīvesveidu un rūpīgi jāinformē patērētāji par labākām alternatīvām, gan arī vēža pacientu, vēzi pārcietušo un vēža riskam pakļauto cilvēku profilakse, ārstēšana un aprūpe. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Tomēr Komiteja norāda, ka izpratne par veselību reģionos ir atšķirīga un, lai veiktu izmaiņas šajā jomā, ir jāņem vērā vietējie ieradumi. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Tā kā sociālo partneru sadarbībai ir ļoti liela nozīme, EESK aicina rīkot ES mēroga kampaņas, lai uzlabotu darbinieku un darba devēju informētību un zināšanas par vēža profilakses un pārvaldības pasākumiem darbavietās, cita starpā kopīgojot labas prakses piemērus un nodrošinot metodiskos līdzekļus un apmācību. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EESK piekrīt, ka Plāns ir lieliska iespēja nodrošināt Eiropas iedzīvotāju veselības vajadzības. Tāpēc Plāna sekmīgā īstenošanā un tajā izvirzīto mērķu sasniegšanā izšķiroša nozīme būs komunikācijai, lai skaidrotu Plānu un tā pasākumus un iegūtu Eiropas iedzīvotāju uzticēšanos. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Stratēģijas turpmāki pasākumi

| 8.1. | EESK uzsver, ka daudziem elementiem ir jāsakrīt, lai nerastos nekādas šaubas par Plāna efektīvas īstenošanas izredzēm. Tā kā Plāns ir vispārīgs un nav juridiski saistošs, tas negarantē efektīvu īstenošanu un efektīvāku rīcību reģionālā līmenī, lai reaģētu uz vēža radītā sloga pieaugumu. Tāpēc EESK aicina paredzēt dažādus instrumentus, kas palīdzētu efektīvi īstenot Plānu atbilstīgi valstu īpatnībām un praksei. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EESK arī aicina Plāna turpmākajā pilnveidošanā un tā turpmākajos pasākumos cieši iesaistīt veselības aprūpes tehnoloģiju un risinājumu nodrošinātājus, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, nodrošinot, ka plaši un visaptveroši ir pārstāvētas dažādas nozares. Tam ir arī izšķiroša nozīme attiecīgo nacionālo rīcības plānu sagatavošanā. |
| --- | --- |

8.2.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ziņojums par Direktīvas 2014/40/EK īstenošanu.

1

(2)  Ļoti svarīgi ir turpināt centienus izbeigt bīstamā azbesta lietošanu – skatīt EESK atzinumus OV C 251, 31.7.2015., 13. lpp. un OV C 288, 31.8.2017., 56. lpp.

2

(3)  Institute for Health Metrics Evaluation, 2016. gada pētījums Global-Burden-of-Disease.

3

Institute for Health Metrics Evaluation

Global-Burden-of-Disease

(4)  Ziņojums par Direktīvas 2014/40/EK īstenošanu.

4

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/84

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu”

(COM(2021) 93 final – 2021-50 (COD))

(2021/C 341/13)

| Ziņotājs: | Pekka RISTELÄ |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Pekka RISTELÄ

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 11.3.2021.
  Padome, 15.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 147/87/11 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 11.3.2021.

Padome, 15.3.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

147/87/11

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir atvieglot darba ņēmējiem vienādas darba samaksas principa nodrošināšanu, ja viņi uzskata, ka ir cietuši no diskriminācijas darba samaksas jomā, veicināt lielāku pārredzamību darba samaksas struktūrās un stiprināt valsts iestāžu lomu šā principa īstenošanā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzīmē, ka ierosinātās direktīvas darbības joma ir plaša, piemērojama visiem darba ņēmējiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā, un ka tajā ir atzīti diskriminācijas intersekcionālie aspekti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tomēr EESK uzskata, ka priekšlikums ir jāpastiprina dažos aspektos, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem, kas jāizmanto, nosakot darba vērtību, dažu galveno pārredzamības pienākumu aptvērumu, kā arī sociālo partneru un koplīgumu slēgšanas nozīmi vienādas darba samaksas principa īstenošanā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka varētu sniegt detalizētākus norādījumus par objektīvajiem kritērijiem, kas jāizmanto, lai dzimumneitrālā veidā noteiktu darba vērtību. Šādiem kritērijiem būtu jāietver prasmes un tā darba raksturojums, ko parasti veic sievietes, piemēram, prasmes strādāt ar cilvēkiem, kuras bieži netiek ievērotas vai nepietiekami novērtētas, nosakot darba vērtību. Šie kritēriji būtu jāizstrādā sociālajiem partneriem vai ar viņu līdzdalību un jāformulē tā, lai tos varētu sīkāk precizēt. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lai gan priekšlikumā pamatoti tiek ņemtas vērā bažas par papildu slogu MVU, EESK neuzskata par pamatotu pilnīgu atbrīvojumu visiem darba devējiem, kuri nodarbina mazāk nekā 250 darba ņēmēju. Tomēr īpaši noteikumi attiecībā uz MVU varētu būt lietderīgi. Jāpieprasa arī, lai dalībvalstis nodrošina atbalstu, apmācību un tehnisko palīdzību darba devējiem, jo īpaši MVU, attiecībā uz darba samaksas pārredzamības pienākumiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ir jāveic pasākumi, kas veicina koplīgumu slēgšanu, paredzot vienādu darba samaksu, un citi pasākumi, kuru mērķis ir mazināt sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības, neskarot sociālo partneru autonomiju. Koplīgumiem var būt svarīga un labvēlīga nozīme, sistemātiski veicinot vienādu darba samaksu un dzimumu līdztiesību uzņēmuma, nozares, reģiona vai valsts līmenī. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK norāda, ka priekšlikumā ietvertie pasākumi ir tikai daži no pasākumiem, kas vajadzīgi, lai risinātu strukturālās problēmas, kuras ir pamatā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām. Lai praksē nodrošinātu vienādu darba samaksu, būs nepieciešama holistiska pieeja, kas ietver izpildes sekmēšanu un stiprināšanu. Tajā būtu jāparedz papildu centieni novērst darba tirgus segregāciju, dzimumu stereotipus un nepietiekamu novērtējumu darbam, kuru galvenokārt veic sievietes, kā arī atbilstoši un pieejami bērnu aprūpes pakalpojumi, adekvāti noteikumi par atvaļinājumu partneriem un iniciatīvas izpratnes veicināšanai par darba samaksas atšķirībām, sieviešu karjeras iespēju veicināšana un sieviešu labāka pārstāvība ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, un likvidēt ar nodokļiem saistītus šķēršļus sieviešu nodarbinātībai. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Ievads

| 2.1. | Vienāda darba samaksa vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādas vērtības darbu ir viena no pamattiesībām un pamatprincipiem gan Eiropas Savienības (1), gan starptautiskajos un Eiropas cilvēktiesību instrumentos (2). Nesen tas tika atkārtoti uzsvērts Eiropas sociālo tiesību pīlāra 2. principā. Tas ir norādīts arī Dzimumu līdztiesības direktīvas (3) 4. pantā, kas aizliedz tiešu un netiešu dzimumu diskrimināciju attiecībā uz samaksu par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES vienādas darba samaksas sistēma ir veidojusies daudzus gadu desmitus (4), un tā ir veicinājusi darba samaksas diskriminācijas un dzimumu aizspriedumu novēršanu darba samaksas struktūrās. Saskaņā ar EIGE datiem 9 % (no 14,1 %) no vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām (“neizskaidrotā” daļa) tiek saistīti ar nenovērotām darba ņēmēju īpašībām, kas nav ietvertas modelī, kā arī ar diskrimināciju (5). Citi vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības cēloņi ir, piemēram, tas, ka sievietes veic lielāku daļu neapmaksāto aprūpes pienākumu, un tas ietekmē viņu līdzdalību darba tirgū, piemēram, nepilnas slodzes darbs, kā arī horizontālā un vertikālā profesiju segregācija. Dažus no šiem jautājumiem risina citi Savienības tiesību aktu un politikas aspekti (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šie pasākumi ir sekmējuši progresu, samazinot sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības ES. Tomēr ES vidējā pilna laika darba samaksas atšķirība joprojām ir 14,1 %, un pēdējās desmitgades laikā ir panākts ļoti neliels progress. Norises dalībvalstīs ir atšķirīgas, un dažās no tām ir vērojamas pat pieaugošas atšķirības darba samaksas ziņā (7). Tas, ka sievietes stundā vidēji joprojām pelna mazāk nekā vīrieši, veicina satraucošās dzimumu atšķirības gada kopējā izpeļņā (36,7 % (8)) un pensiju apmērā (30 % (9)), lai gan tas nav vienīgais faktors, kas veicina šīs atšķirības. It īpaši, vīriešu un sieviešu kopējo ienākumu atšķirība lielā mērā ir skaidrojama ar to, ka sievietes mazāk stundu pavada algotā darbā, lielākoties tādēļ, lai uzņemtos neapmaksātus aprūpes pienākumus (10). Pilnas slodzes darbs ievērojami ietekmē ienākumus un karjeras iespējas, un, lai sniegtu šo iespēju gan sievietēm, gan vīriešiem, ir vajadzīgas atbalsta struktūras, piemēram, aprūpes pakalpojumi, pienākumu kopīga dalīšana ģimenē un ar nodokļiem saistītu šķēršļu sieviešu nodarbinātībai novēršana. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Starptautisko un Eiropas cilvēktiesību instrumentu uzraudzības struktūru judikatūra skaidri liecina, ka lielākajā daļā dalībvalstu gan tiesību aktos, gan praksē vēl ir jāveic daudz uzlabojumu, lai nodrošinātu un ieviestu tiesības uz vienādu darba samaksu, tostarp jautājumā par darba samaksas pārredzamību (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Covid-19 pandēmija ir smagi ietekmējusi sabiedrību, ekonomiku, darba ņēmējus, uzņēmējus un uzņēmumus. Svarīgi ir tas, ka pandēmija ir akcentējusi – sievietes joprojām saņem mazāku darba samaksu nekā vīrieši un joprojām netiek pietiekami novērtēts darbs, kas tiek veikts daudzās būtiskās darbvietās, kurās galvenokārt strādā sievietes. Pandēmija ir arī nesamērīgi skārusi sievietes darbvietās un ārpus tām, tādēļ, neveicot izlēmīgus pasākumus, ir iespējams, ka sekas būs dzimumu līdztiesībai nelabvēlīgas (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Eiropas Komisijas priekšlikumā direktīvai ar mērķi stiprināt principa “vienāda samaksa vīriešiem un sievietēm par vienādu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu, izmantojot darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismus (2021/0050 (COD), turpmāk – “priekšlikums”), ir atzīts, ka šajā sakarā ir steidzami jārīkojas, lai veicinātu vienlīdzīgu darba samaksu vīriešiem un sievietēm. Priekšlikuma mērķis ir novērst dažus galvenos šķēršļus ES vienādas darba samaksas sistēmas efektīvai īstenošanai un ieviešanai praksē, kas joprojām ir problemātiska (13). Komisija uzskata, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas neizskaidrotās atšķirības samazinājums par 3 procentpunktiem ir pamatota aplēse par ierosināto pasākumu ietekmi, lai gan precīzu datu trūkums par darba samaksas diskriminācijas apmēru apgrūtina ierosināto pasākumu ietekmes novērtēšanu (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija šajā saistībā ir apzinājusi trīs galvenās problēmu kopas – neskaidrība par galvenajiem juridiskajiem jēdzieniem, piemēram, par “vienādas vērtības darbu”, pārredzamības trūkums darba samaksas sistēmās un vairāki procesuālie šķēršļi, piemēram, lielās juridiskās izmaksas vai nepietiekamas kompensācijas (15). 2014. gadā tā publicēja Ieteikumu par to, kā ar pārredzamības palīdzību nostiprināt principu par vienādu darba samaksu sievietēm un vīriešiem (“ieteikums”), kura mērķis ir risināt dažas no šīm problēmām (16). Ieteikums dalībvalstīs ir maz ievērots (17), lai gan dažās valstīs jau ir ieviesti dažādi darba samaksas pārredzamības pasākumi, kas atšķiras pēc to struktūras un tvēruma (18). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Sava pilnvaru termiņa sākumā EK priekšsēdētāja Ursula von der Leyen noteica principu “vienāda samaksa par vienādu darbu” kā Eiropas jaunās dzimumu līdztiesības stratēģijas pamatprincipu un par vienu no savām politiskajām prioritātēm – saistošus darba samaksas pārredzamības pasākumus. Pēc tam Komisija ES Dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam iekļāva saistošu darba samaksas pārredzamības pasākumu ieviešanu. Eiropas Parlaments rezolūcijās par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību (19) un par Dzimumu līdztiesības stratēģiju (20) ir paudis atbalstu šādu pasākumu ieviešanai. EESK ir arī aicinājusi Komisiju rīkoties šajā jomā, lai novērstu situācijas, kad sieviešu parasti veiktais darbs netiek pietiekami novērtēts, tostarp ieviešot saistošus darba samaksas pārredzamības pasākumus, kā arī pasākumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem darba tirgū un novērstu dzimumu horizontālu un vertikālu profesionālo segregāciju (21). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK ir iepriekš norādījusi, ka ir nepieciešami saistoši pasākumi, lai nostiprinātu principu par vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm (22). Pieredze saistībā ar 2014. gada ieteikumu par darba samaksas pārredzamību ir pierādījusi, ka ar nesaistošiem pasākumiem, visticamāk, nevarēs sasniegt vēlamo rezultātu, proti, nodrošināt vienādas darba samaksas principa efektīvu piemērošanu praksē vajadzīgajā tempā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir atvieglot darba ņēmējiem vienādas darba samaksas principa nodrošināšanu, ja viņi uzskata, ka ir cietuši no diskriminācijas darba samaksas jomā, veicināt lielāku pārredzamību darba samaksas struktūrās un stiprināt valsts iestāžu lomu šā principa īstenošanā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tomēr EESK uzskata, ka dažos aspektos priekšlikums ir jāpastiprina, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem, kas jāizmanto, nosakot darba vērtību, dažu galveno pārredzamības pienākumu tvērumu, kā arī sociālo partneru un koplīgumu slēgšanas nozīmi vienādas darba samaksas principa īstenošanā, jo sociālie partneri vislabāk spēj pārskatīt prasmju un profesiju vērtību (23). Tā pauž bažas, ka pretējā gadījumā daudziem darba ņēmējiem ierosināto pasākumu priekšrocības būs ierobežotas un šie pasākumi pietiekami neveicinās sistēmiskās izmaiņas, kas nepieciešamas, lai novērstu diskrimināciju darba samaksas jomā un dzimumu aizspriedumus darba samaksas struktūrās. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK norāda, ka priekšlikumā ietvertie pasākumi ir tikai daži no pasākumiem, kas vajadzīgi, lai risinātu strukturālās problēmas, kuras ir pamatā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām. Lai praksē nodrošinātu vienādu darba samaksu, būs nepieciešama holistiska pieeja, kas ietver turpmākus pasākumus un izpildes stiprināšanu. Tajā būtu jāparedz papildu centieni novērst darba tirgus segregāciju, dzimumu stereotipus un nepietiekamu novērtējumu darbam, kuru galvenokārt veic sievietes, kā arī atbilstoši un pieejami bērnu aprūpes pakalpojumi, adekvāti noteikumi par atvaļinājumu partneriem un iniciatīvas izpratnes veicināšanai par darba samaksas atšķirībām, sieviešu karjeras iespēju veicināšana, sieviešu labāka pārstāvība ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, kā arī ar nodokļiem saistītu šķēršļu sieviešu nodarbinātībai novēršana. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Darbības joma un definīcijas

| 4.1.1. | EESK atzīmē, ka ierosinātās direktīvas darbības joma ir plaša (2. pants) un attiecas gan uz publisko, gan privāto sektoru, kā arī uz visiem darba ņēmējiem, kuriem ir darba līgums vai darba attiecības, ja šādu attiecību esamība tiek noteikta, pamatojoties uz faktiem, kas saistīti ar darba izpildi. Tā aptver darba ņēmējus, kuriem ir nestandarta darba attiecības, piemēram, darbs pēc pieprasījuma vai platformu darbs, ja fakti, kas attiecas uz darba veikšanu, norāda, ka šie kritēriji ir izpildīti (24). Darba līguma vai darba tiesisko attiecību esamība ir definēta katrā valstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos un/vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | “Darba ņēmēju kategoriju” definīcija 3. pantā paredz, ka šīs kategorijas jāprecizē darba devējam. Ir ļoti svarīgi, lai mehānismi, kas nodrošina, ka darba ņēmēju kategorijas tiek noteiktas dzimumneitrālā veidā, piemēram, nodrošinot, ka tās tiek izveidotas, iesaistot arodbiedrības/darba ņēmēju pārstāvjus atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka darba samaksas diskriminācijas definīcijā ir iekļauta diskriminācija, kuras pamatā ir gan dzimuma, gan jebkura cita veida diskriminācijas apvienojums (25), atzīstot diskriminācijas intersekcionālos aspektus. Komisijai jāsniedz papildu norādes, lai nodrošinātu, ka ir iespējams noteikt un atrisināt gadījumus, kad diskriminācija darba samaksas jomā rodas, apvienojot diskrimināciju pēc dzimuma un jebkuras citas aizsargātas pazīmes. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EESK norāda, ka visā priekšlikuma tekstā atbildība tiek uzlikta “darba ņēmēju pārstāvjiem”, nedefinējot šo terminu. Paskaidrojuma rakstā norādīts: “Ja organizācijā oficiālu darba ņēmēju pārstāvju nav, darba devējam šim nolūkam būtu jāieceļ viens vai vairāki darba ņēmēji”. Lai izvairītos no nepamatotas iejaukšanās valstu darba attiecību sistēmās, kā arī lai novērstu to, ka darba devēja izvēlētie darba ņēmēju pārstāvji apiet arodbiedrību tiesības un prerogatīvas (26), priekšlikumā būtu jāgarantē, ka likumīgos darba ņēmēju pārstāvjus vienmēr ieceļ darba ņēmēji. Jānorāda, ka tas jādara saskaņā ar attiecīgajām Starptautiskās Darba organizācijas konvencijām un judikatūru par biedrošanās brīvību, tiesībām apvienoties organizācijās un tiesībām uz koplīguma sarunām. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Vienāda darba samaksa un vienādi vērtīgs darbs

| 4.2.1. | Priekšlikuma 4. panta 3. punktā tiek precizēti daži objektīvie kritēriji, kas jāizmanto, nosakot darba vērtību, saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, un tiek prasīts, lai dalībvalstis veic pasākumus, kas nodrošina, ka tiek izstrādāti instrumenti un metodika darba vērtības noteikšanai. Šie noteikumi palīdzēs darba ņēmējiem, kuri vēlas izmantot savas tiesības, noteikt piemērotu salīdzinājumu un nodrošinās, ka darba vērtība dažādās dalībvalstīs tiek noteikta saskaņotāk. Tie palīdzēs sociālajiem partneriem veidot darba samaksas struktūras dzimumneitrālā veidā un noteikt, kuras darba ņēmēju kategorijas veic vienādas vērtības darbu, un tas ir būtiski, lai varētu piemērot citus ierosinātās direktīvas noteikumus. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Tomēr ierosinātajos noteikumos tiek norādīti tikai daži vispārīgi kritēriji. Būtu vēlams sniegt detalizētāku objektīvo kritēriju sarakstu, kas jāizmanto, nosakot darba vērtību, tādēļ īpašas pūles jāpieliek, lai nodrošinātu, ka netiek atstātas bez ievērības nepieciešamās prasmes un raksturiezīmes tam darbam, kuru parasti veic sievietes. Ja šādas prasmes un īpašības netiek ņemtas vērā, darba vērtības novērtējums nav dzimumneitrāls. Piemēram, ierosinātajos kritērijos būtu jāprecizē papildu apakškritēriji, kas jāņem vērā, tostarp prasmes strādāt ar cilvēkiem, kuras raksturīgas darbam, ko daudzās darbvietās pārsvarā veic sievietes, piemēram, aprūpes darbā (27). Detalizētāku norāžu sniegšana palīdzētu nodrošināt, ka darbs, ko parasti veic sievietes, netiek novērtēts par zemu. Šie kritēriji būtu jāformulē tā, lai sociālie partneri tos varētu sīkāk precizēt. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Sociālie partneri vislabāk spēj noteikt prasmju un profesiju vērtību. Dzimumneitrāli kritēriji, kā arī instrumenti un metodikas 4. panta 2. punktā minētās darba vērtības noteikšanai ir jāizstrādā sociālajiem partneriem vai vismaz ar viņu līdzdalību, bet neskarot viņu autonomiju. Sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas ir būtiski vēlamo mērķu sasniegšanā un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību novēršanā. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka tiks ieviesta iespēja veikt hipotētisku salīdzināšanu vai izmantot citus pierādījumus, kas ļauj konstatēt iespējamu diskrimināciju, ja nebūs iespējams veikt faktisku salīdzināšanu. Tas palīdzēs darba ņēmējiem darbavietās, kurās ir augsta dzimumu segregācija, pierādīt diskrimināciju, ja tāda pastāv, pat ja nav iespējams noteikt reālu salīdzinājuma objektu. Jo īpaši svarīgi ir nodrošināt, lai darbavietās, kurās ir augsta dzimumu segregācija, darba ņēmējas varētu pieprasīt vienādu darba samaksu, jo pierādījumi liecina, ka pastāv saistība starp darbavietas feminizācijas pakāpi un zemāku darba samaksu, proti, jo lielāks ir sieviešu īpatsvars, jo zemāka ir darba samaksa (28). |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Darba samaksas pārredzamība

| 4.3.1. | EESK pieņem zināšanai 5.–9. pantā ierosinātos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot informācijas par darba samaksu pieejamību, tostarp pirms darba attiecību sākšanas, un pārredzamību darba samaksas struktūrās, taču norāda, ka ir jāpiemēro nacionālie sociālo partneru attiecību modeļi. Šie pasākumi var palīdzēt risināt vienu no galvenajām problēmām, kas saistīta ar diskriminācijas konstatēšanu darba samaksas jomā un tās apstrīdēšanu, kā arī ar darba samaksas atšķirībām, ko dzimumu atšķirības izraisa sākotnējās sarunās par atalgojumu, un tās parasti nelabvēlīgi ietekmē sievietes (29). EESK norāda: priekšlikumā ir atzīts, ka 5. pants neierobežo darba devēja, darba ņēmēja vai sociālo partneru tiesības vienoties par algu, kas ir ārpus norādītā diapazona. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Šie pasākumi varētu mudināt darba devējus apzināt un novērst darba samaksas atšķirības savā organizācijā. Ziņošana un kopīgi novērtējumi var veicināt izpratnes veidošanu par diskrimināciju darba samaksas jomā un par dzimumu aizspriedumiem darba samaksas struktūrās, kā arī risināt tos sistemātiskāk un efektīvāk, dodot labumu visiem organizācijas darba ņēmējiem un neprasot, lai darba ņēmēji iesniedz prasību par vienādu darba samaksu. Tajā pašā laikā ir svarīgi uzlabot darbinieku zināšanas par to, no kā sastāv darba samaksa un alga un kā to var ietekmēt. Izpratni veicinoši pasākumi par dzimumu līdztiesības jautājumiem darbavietās arī ievērojami palīdzētu novērst darba samaksas atšķirības. Lielāka darba samaksas pārredzamība var labvēlīgi ietekmēt arī darbaspēka apmierinātību, noturēšanu un produktivitāti (30). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Ierosinātā 7. panta 5. punkta redakcija liek domāt, ka darba ņēmējiem var aizliegt brīvi izpaust savas darba samaksas lielumu citiem, izņemot īpašus apstākļus, kas saistīti ar vienādas darba samaksas principa īstenošanu. EESK norāda, ka, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, ir skaidri jānosaka, ka darba ņēmējiem nedrīkst liegt izpaust savas darba samaksas lielumu kolēģiem un citām personām, jo īpaši arodbiedrībai. Iespēja brīvi apspriest darba samaksu ar citiem ļauj darba ņēmējiem noteikt, ka ir pārkāpts vienādas darba samaksas princips. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Turklāt darba devējiem nedrīkst būt iespēja liegt darba ņēmējiem izpaust arodbiedrībām informāciju par konkrētu darba ņēmēju kategoriju darba samaksas līmeni – šī informācija jāiegūst pēc pieprasījuma, un tā var liecināt par diskrimināciju darba samaksas jomā (7. panta 6. punkts). Saņēmējam var prasīt, lai minētā informācija tiktu apstrādāta konfidenciāli, tikai vienādas darba samaksas principa ievērošanas nolūkos. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Ja prasība ziņot par darba samaksas atšķirībām organizācijas ietvaros tiks ierobežota, attiecinot to tikai uz darba devējiem ar vismaz 250 dara ņēmējiem (8. panta 1. punkts) un atbrīvojot no tās visus mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), tas nozīmē, ka tikai aptuveni trešdaļa no visiem darba ņēmējiem ES varēs gūt labumu no šī pasākuma (31). Turklāt mazos uzņēmumos sieviešu pārstāvība ir pārāk liela (32), un tas nozīmē, ka labumu no šī pasākuma gūs vēl mazāka daļa sieviešu darba ņēmēju. Šis robežlielums ir solis atpakaļ, salīdzinot ar Komisijas 2014. gada ieteikumu, kurā ierosināts ziņošanas pienākums darba devējiem ar vismaz 50 darbiniekiem (33). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | EESK atzīst, ka MVU var būt ierobežoti resursi, lai varētu izpildīt pienākumus saskaņā ar ierosināto direktīvu. Priekšlikumā jāņem vērā bažas par papildu slogu MVU, it īpaši ņemot vērā lielo nozīmi, kāda tiem var būt pēcpandēmijas atveseļošanas procesā, kas var turpināties pēc ierosinātās direktīvas stāšanās spēkā. Tomēr Komisija lēš, ka ziņojumu sagatavošanas izmaksas būs mērenas (34). Tāpēc pilnīgs atbrīvojums visiem darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 250 darba ņēmēju, nav pamatots, taču varētu būt lietderīgi piemērot īpašus noteikumus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Īpaši noteikumi, kas mazākiem uzņēmumiem samazina nepieciešamo ziņojumu sniegšanas biežumu, šīs izmaksas samazinātu, vienlaikus prasot, lai darba devēji nosaka un novērš darba samaksas atšķirības darba ņēmēju labā. Ziņošanas pienākuma robežvērtībai nevajadzētu pārsniegt 50 darbiniekus, taču varētu samazināt ziņošanas biežumu uzņēmumiem, kuros ir vairāk nekā 50 darbinieku, bet mazāk nekā 250 darbinieki. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | Līdzīgas bažas rodas attiecībā uz to, ka prasība veikt kopīgus novērtējumus tiks piemērota tikai darba devējiem ar vismaz 250 darba ņēmējiem (9. pants). Tiek lēsts, ka kopīga novērtējuma sagatavošanas izmaksas varētu būt nedaudz augstākas nekā ziņojumiem (35), taču tās joprojām nepamato pilnīgu atbrīvojumu darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 250 darbinieku. Tomēr īpaši noteikumi attiecībā uz MVU varētu būt pamatoti. |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | Jāprasa, lai dalībvalstis nodrošina atbalstu, apmācību un tehnisko palīdzību darba devējiem, jo īpaši MVU, lai tie var izpildīt darba samaksas pārredzamības pienākumus, tostarp izstrādājot rīkus un metodikas darba samaksas atšķirību aprēķināšanai. Kad vien iespējams un ir lietderīgi, dalībvalstīm jāizmanto arī 8. panta 4. punktā paredzētā iespēja apkopot informāciju par darba samaksas atšķirībām pašās organizācijās, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.3.9.

| 4.3.10. | EESK norāda, ka priekšlikums atšķirībā no ieteikuma nosaka – darba devējiem jāziņo tikai par darba samaksas atšķirībām starp vīriešiem un sievietēm kā darba ņēmējiem, sadalījumā pa darba ņēmēju kategorijām un visā organizācijā. Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, arodbiedrībām/darba ņēmēju pārstāvjiem jābūt iespējai pārbaudīt darba devēja izmantoto metodi, ar ko aprēķina darba samaksas atšķirības, kā arī aprēķinu precizitāti, pienācīgi ņemot vērā valsts tiesību aktus un praksi. Saskaņā ar ieteikumu ziņošanas pienākumiem jāattiecas arī uz vīriešu un sieviešu vidējo darba samaksas līmeni sadalījumā pa darba ņēmēju kategorijām. Tas ļauj darba ņēmējiem un citām struktūrām novērtēt faktiskās darba samaksas atšķirības dažādās darba ņēmēju kategorijās, un tas ir būtiski, lai nodrošinātu vienādas darba samaksas principa efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

4.3.10.

| 4.3.11. | EESK norāda, ka priekšlikumā nav noteikts, cik bieži darba devējiem jāsniedz informācija par darba samaksu dažādās darba ņēmēju kategorijās (8. panta 1. punkta g) apakšpunkts). Šai informācijai jābūt pieejamai katru gadu, tāpat kā cita veida informācijai. Īpašus noteikumus attiecībā uz biežumu var piemērot MVU, kā norādīts 4.3.7. punktā. |
| --- | --- |

4.3.11.

| 4.3.12. | EESK atbalsta priekšlikumu uzlikt par pienākumu darba devējiem labot situāciju sadarbībā ar arodbiedrībām/darba ņēmēju pārstāvjiem un citām struktūrām, kā arī prasību iekļaut pasākumus, kas novērš visas konstatētās atšķirības, un ziņot par šādu pasākumu efektivitāti kopīgajā novērtējumā (8. panta 7. punkts, 9. panta 2. un 3. punkts). Šie noteikumi ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka ziņošanas un kopīgās novērtēšanas pienākumi ir efektīvi un veicina vienādas darba samaksas principu. |
| --- | --- |

4.3.12.

| 4.3.13. | Direktīvas 10. panta 1. punkts paredz, ka informācija, kas sniegta saskaņā ar iepriekš minētajām prasībām un ietver personas datu apstrādi, jāsniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (36) (Vispārīgo datu aizsardzības regulu (GDPR)). Jāprecizē, ka darba devēji nedrīkst izmantot GDPR kā pamatojumu, lai nesniegtu informāciju, kas nepieciešama diskriminācijas noteikšanai darba samaksas jomā. Direktīvas 10. panta 3. punktā ir paredzēta pietiekama privātuma aizsardzība individuālajiem darba ņēmējiem, un tā prasa, lai gadījumos, kad individuālais darba ņēmējs ir nosakāms, attiecīgā informācija būtu pieejama tikai arodbiedrībai/darba ņēmēju pārstāvjiem vai līdztiesības struktūrai. Pēc tam tiem jākonsultē darba ņēmējs par to, vai ir pamats prasīt vienādu darba samaksu. |
| --- | --- |

4.3.13.

4.4.   Koplīguma slēgšana un sociālais dialogs par vienādu darba samaksu

| 4.4.1. | Priekšlikumā tiek atzīts, ka ir svarīgi, lai sociālie partneri koplīgumos īpašu uzmanību pievērstu vienādai darba samaksai, un tas paredz, ka dalībvalstīm jāveic pasākumi, mudinot sociālos partnerus pievērst pienācīgu uzmanību vienādas darba samaksas jautājumiem, tostarp attiecīgā koplīgumu līmenī (37). Tajā arī paredzēts, ka ir jāievēro Savienībā pastāvošās valstu sociālo dialogu un koplīguma slēgšanas sistēmu īpatnības un sociālo partneru autonomija un līgumu slēgšanas brīvība, kā arī to funkcija kā darba ņēmēju un darba devēju pārstāvjiem (38). Tomēr atšķirībā no 2014. gada ieteikuma priekšlikumā nav iekļauts noteikums, kas nodrošina, ka vienādas darba samaksas jautājumu var apspriest attiecīgā koplīgumu slēgšanas līmenī. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Direktīvas 11. pants paredz tikai to, ka direktīvā noteiktās tiesības un pienākumi jāapspriež ar sociālajiem partneriem. Būtu sīkāk jāprecizē, ko tas nozīmē. Jo īpaši ir svarīgi nodrošināt, ka tiek veikti konkrēti pasākumi, kas veicina koplīgumu slēgšanu, paredzot vienādu darba samaksu, un citi pasākumi, kuru mērķis ir mazināt sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības, neskarot sociālo partneru autonomiju. Koplīgumiem var būt svarīga un labvēlīga nozīme, sistemātiski veicinot vienādu darba samaksu un dzimumu līdztiesību uzņēmuma, nozares vai valsts līmenī. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Turklāt jāatbalsta arī citi pasākumi, kas veicina sociālo dialogu, apspriešanos par vienādu darba samaksu un to, ka sociālie partneri izstrādā dzimumneitrālu darba novērtēšanas shēmu, kā arī viņu informētību par vienādas darba samaksas jautājumiem un paraugprakses apmaiņu. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Jānostiprina arodbiedrību/darba ņēmēju pārstāvju spējas darboties darba ņēmēju labā, tostarp piešķirot arodbiedrībām/darba ņēmēju pārstāvjiem tiesības pieprasīt informāciju par darba samaksas līmeņiem sadalījumā pa darba ņēmēju kategorijām un dzimumiem. Šāda informācija ļautu arodbiedrībām/darba ņēmēju pārstāvjiem noteikt diskrimināciju darba samaksas jomā un rīkoties, lai to novērstu, tostarp izmantojot koplīgumus. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EESK norāda, ka arodbiedrībām/darba ņēmēju pārstāvjiem ir vajadzīgas nepieciešamās tehniskās zināšanas un apmācība, lai viņi spētu noteikt diskrimināciju darba samaksas jomā, kā arī konsultēt un pārstāvēt darba ņēmējus attiecīgajos jautājumos. Jāprecizē, ka arodbiedrībām ir tiesības pārstāvēt savus locekļus. |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   Tiesiskās aizsardzības līdzekļi un izpilde

| 4.5.1. | EESK pieņem zināšanai ierosinātos noteikumus, kuru mērķis ir novērst procesuālos šķēršļus, ar kuriem saskaras darba ņēmēji, kas vēlas iesniegt prasību par vienādu darba samaksu, piemēram, augstas juridiskās izmaksas, nepietiekama kompensācija un īss noilguma termiņš. Šajā saistībā tā atzīst, ka attiecībā uz dalībvalstu procesuālajiem noteikumiem juridiskās tradīcijas atšķiras. EESK norāda, ka ir vajadzīga elastība, lai respektētu gan valstu tiesu sistēmas, gan dažādās valstu sociālā dialoga un darba koplīguma slēgšanas sarunu sistēmas īpatnības visā Savienībā, kā arī sociālo partneru autonomiju un līgumslēgšanas brīvību, un viņu kā darba ņēmēju un darba devēju pārstāvju statusu. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EESK atbalsta priekšlikumu nodrošināt, ka dažādas struktūras var darboties to darba ņēmēju vai darba ņēmēju grupas, kuri ir nepārprotami pilnvarojuši šādi rīkoties, vārdā vai viņu atbalstam un ka līdztiesības struktūras un darba ņēmēju pārstāvji var to darīt vairāku darba ņēmēju vārdā (13. pants). Varētu apsvērt arī kolektīvas prasības iespēju valstu līmenī, jo paredzams, ka tā būtiski ietekmēs izpildi (39). EESK norāda, ka ir vajadzīga elastība, lai respektētu dažādās tiesiskās tradīcijas un valstu juridiskās sistēmas. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | EESK uzskata, ka 19. pants par juridiskajiem un tiesāšanās izdevumiem ir nelīdzsvarots un īpaši nelabvēlīgs mazajiem uzņēmumiem, kuri procesā ir atbildētāji. Ja juridiskās izmaksas ir tik ievērojamas, ka tās apdraud uzņēmuma darbību, to neatlīdzināšana būtu jāuzskata par acīmredzami nepamatotu. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | EESK norāda, ka 18. pantā ierosinātais trīs gadu noilguma termiņš varētu radīt nepieciešamību būtiski mainīt dažās dalībvalstīs spēkā esošos strīdu izšķiršanas mehānismus. Šādā gadījumā dalībvalstīm jāvar izmantot savas tiesu sistēmas un piemērot juridiskās tradīcijas, neapdraudot 18. panta mērķi, proti, nodrošināt, ka īsi noilguma termiņi nav šķērslis, kas liedz personām, kuras cietušas no darba samaksas diskriminācijas, īstenot savas tiesības uz vienādu darba samaksu. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Līdztiesības un uzraudzības struktūras

| 4.6.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu nostiprināt līdztiesības struktūru nozīmi vienādas darba samaksas principa ieviešanā un nodrošināt sadarbību starp līdztiesības struktūrām un citām struktūrām, kuras pilda pārbaudes funkcijas (25. pants). Turklāt būtu jāparedz prasība nodrošināt ciešu sadarbību starp līdztiesības struktūrām un sociālajiem partneriem, kā arī uzraudzības struktūru, ja tā ir nodalīta no līdztiesības iestādes, pienācīgi ņemot vērā sociālo partneru autonomiju. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EESK īpaši atzinīgi vērtē noteikumu par pietiekamiem resursiem, lai līdztiesības struktūras varētu efektīvi pildīt savas funkcijas (25. panta 3. punkts). Tā arī atzinīgi vērtē ierosināto prasību izraudzīties uzraudzības struktūru, lai atbalstītu vienādas darba samaksas principa īstenošanu (26. pants). Tomēr, lai vēl vairāk stiprinātu valstu struktūru nozīmi, priekšlikumam jānodrošina, ka uzraudzības struktūrai un darba inspekcijām tiek piešķirti pietiekami resursi, kas ļauj efektīvi veikt to funkcijas. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | EESK uzskata, ka uzraudzības struktūrā jāiekļauj sociālie dalībnieki, kas iesaistīti vienādas darba samaksas principa piemērošanā, it īpaši arodbiedrības un darba devēju pārstāvji, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas veicina dzimumu līdztiesību un vienādu darba samaksu. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Horizontālie noteikumi

| 4.7.1. | EESK uzskata, ka ierosināto ne-regresijas klauzulu (24. pants) var vēl vairāk pastiprināt, piebilstot tajā, ka nekas direktīvā nav jāinterpretē kā tāds, kas ierobežo vai nelabvēlīgi ietekmē tiesības un principus, kuri attiecīgajās piemērošanas jomās tiek atzīti Savienības tiesību aktos, starptautiskajās tiesībās un starptautiskajos nolīgumos, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība vai dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Direktīvas 27. panta mērķis ir nodrošināt, ka direktīva nekādā veidā neskar tiesības apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus un īstenot kolektīvu rīcību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi. Tāpat būtu jāprecizē, ka sociālie partneri var ieviest noteikumus vai piemērot koplīgumus, kas darba ņēmējiem ir labvēlīgāki nekā tie, kas ir paredzēti direktīvā. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | EESK norāda, ka 30. pants ļauj šīs direktīvas īstenošanu uzticēt sociālajiem partneriem, ja sociālie partneri to kopīgi lūdz, ar nosacījumu, ka ir pastāvīgi nodrošināta šajā direktīvā paredzēto rezultātu sasniegšana. Šis noteikums nodrošina, ka direktīva pieļauj dažādus īstenošanas līdzekļus dažādās valstu sistēmās, vienlaikus garantējot darba ņēmējiem vienādu aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

4.7.3.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Noteikts 1957. gadā Romas līguma 119. pantā un pašreiz iekļauts Līguma par Eiropas Savienības darbību 157. panta 1. punktā. ES Pamattiesību hartas 23. pantā ir paredzēts, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās, tostarp darba samaksas jomā.

1

(2)  Sk. jo īpaši ANO Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICECSR) 7. panta a) punkta i) apakšpunktu, SDO Konvenciju Nr. 100 (1951. gads) un Eiropas Padomes Eiropas Sociālās hartas 4. panta 3. punktu (1961. gads, pārskatīta 1996. gadā).

2

ICECSR

(3)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

3

(4)  Direktīva par vienlīdzīgu darba samaksu (OV L 45, 19.2.1975., 19. lpp.).

4

(5)  EIGE (2020), Dzimumu nelīdztiesība aprūpē un tās ietekme uz darba tirgu, 26. lpp.

5

EIGE

(6)  OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.; COM(2020) 152 final, 5.3.2020. un COM(2017) 678 final, 20.11.2017.

6

(7)  Eurostat 2019. gada dati par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību statistiku.

7

(8)  Eurostat 2016. gada dati par vīriešu un sieviešu kopējās izpeļņas atšķirību statistiku.

8

(9)  Eurostat 2018. gada dati, Closing the gender pension gap?.

9

(10)  Eurostat (2019) Why do people work part-time?

10

(11)  Sk., piemēram, šādu judikatūru: SDO Ekspertu komiteja par konvenciju un ieteikumu piemērošanu (CEACR) attiecībā uz Konvenciju Nr. 100 “Vienādas darba samaksas konvencija” (1951), lēmumi, ko pieņēmusi Eiropas Padomes Eiropas Sociālo tiesību komiteja (ECSR) par kolektīvajām sūdzībām, kuras pret 15 ES dalībvalstīm iesniegusi Eiropas Sieviešu universitāte (UWE) un ECSR secinājumi par neatbilstību Eiropas Sociālās hartas 4. panta 3. punktam saskaņā ar parasto ziņojumu sniegšanas procedūru.

11

CEACR

Vienādas darba samaksas konvencija

ECSR

UWE

ECSR

(12)  Wenham C. (2020), The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period, Eiropas Parlaments; Eurofound (2020), Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains? (Sievietes un līdztiesība darba tirgū: vai Covid-19 ir likvidējis nesenos ieguvumus?); Eiropas Komisija, 2021. gada ziņojums par dzimumu līdztiesību ES.

12

Wenham C.

The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period

Eurofound

Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains?

(13)  Saskaņā ar Eiropas Komisijas ziņojumu par Direktīvas 2006/54/EK piemērošanu, COM(2013) 861 final, un attiecīgo noteikumu izvērtējumu Direktīvā 2006/54/EK, ar ko īsteno Līguma principu par “vienādu samaksu par vienādu vai vienādas vērtības darbu”, SWD(2020) 50 final.

13

(14)  Priekšlikumam pievienotais ietekmes novērtējums, 116. lpp.

14

(15)  COM(2013) 861 final; SWD(2020)50 final.

15

(16)  OV L 69, 8.3.2014., 112. lpp.

16

(17)  COM(2017) 671 final.

17

(18)  Veldman A. (2017) Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Liechtenstein and Norway, Luksemburga, Eiropas Savienības Publikāciju birojs.

18

Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Liechtenstein and Norway

(19)  EP rezolūcija, 30.1.2020.

19

(20)  EP rezolūcija, 21.1.2021.

20

(21)  OV C 110, 22.3.2019., 26. lpp., OV C 240, 16.7.2019., 3. lpp., OV C 364, 28.10.2020., 77. lpp.

21

(22)  OV C 364, 28.10.2020., 77. lpp.

22

(23)  OV C 110, 22.3.2019., 26. lpp.

23

(24)  Priekšlikuma 11. apsvērums.

24

(25)  Padomes Direktīva 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.) un Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

25

(26)  SDO Biedrošanās brīvības komitejas (CFA) un Ekspertu komitejas par konvenciju un ieteikumu piemērošanu (CEACR) judikatūrā ir skaidri noteikts, ka arodbiedrību prerogatīvas nedrīkst apiet vai atdot citām organizācijām, apvienībām vai individuāliem darba ņēmējiem (grupām), kurus izvēlas darba devējs. Sk. jo īpaši SDO CFA Judikatūras apkopojumu (1214., 1222.–1230., 1234., 1342.–1349. punkts) un CEACR 2012. gada Vispārīgo aptauju, 96.–97. lpp.

26

CFA

CEACR

CFA

CEACR

(27)  Piemēram, varētu precizēt, ka “prasmes” ietver savstarpējo attiecību veidošanas prasmes, “pūles” ietver ne tikai fiziskus, bet arī garīgus un psihosociālus centienus, vai ka “uzdevumu raksturs” ietver emocionālu atbalstu. Sīkākas norādes par darba vērtības noteikšanai izmantojamo kritēriju un apakškritēriju veidiem ir sniegtas Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots Komisijas ziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam par Direktīvas 2006/54/EK piemērošanu, SWD(2013) 512 final, 2013. gada 16. decembris.

27

(28)  ILO (2018) Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps, Geneva, ILO, 75. lpp.

28

(29)  Pierādījumi liecina, ka, piemēram, sievietes mēdz izvairīties no sarunām par atalgojumu un vīrieši veiksmīgāk nekā sievietes risina sarunas par darba tirgus rezultātiem. Sk. M. Recalde un L. Vesterlund, Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement, ASV Nacionālā ekonomisko pētījumu biroja darba dokuments (tīmekļa vietnē: https://www.nber.org/papers/w28183); A. Leibbrandt un J. A. List, Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment, ASV Nacionālā ekonomisko pētījumu biroja darba dokuments (tīmekļa vietnē: https://www.nber.org/papers/w18511).

29

Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement

Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment

(30)  Sk. ietekmes novērtējumu, 17.–18. lpp., un, piemēram, Chamberlain A., Is Salary Transparency More Than a Trend?, Glassdoor ekonomisko pētījumu ziņojums, 2015; Wall A., Pay openness movement: Is it merited? Does it influence more desirable employee outcomes than pay secrecy?, Organization Management Journal, 2018.

30

Does it influence more desirable employee outcomes than pay secrecy?

Organization Management Journal

(31)  MVU nodrošina aptuveni divas trešdaļas darbvietu Eiropas Savienībā un veido 99,8 % no uzņēmumu kopskaita: Statistika par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

31

(32)  EIGE (2020), Dzimumu nelīdztiesība aprūpē un tās ietekme uz darba tirgu, 29. lpp.

32

EIGE

(33)  4. ieteikums.

33

(34)  Komisijas sniegtajā ietekmes novērtējumā ir paredzēts, ka vidējās papildu izmaksas pirmajā gadā būs vismaz 379–508 EUR, bet ne vairāk kā 721–890 EUR, un nākamajos gados tās samazināsies: Ietekmes novērtējums (SWD(2021) 41 final, 59. lpp.). Sk. arī Eurofound (2020), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities?, Eurofound darba dokuments, WPEF20021.

34

Eurofound

Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities?

Eurofound

(35)  Paredzams, ka vidējās izmaksas būs vismaz 1 180–1 724 EUR, bet ne vairāk kā 1 911–2 266 EUR, un tās samazināsies līdz ar katru nākamo novērtējumu: Ietekmes novērtējums (SWD(2021) 41 final, 61. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

36

(37)  Priekšlikums, 31. apsvērums.

37

(38)  Priekšlikuma 31. apsvērums.

38

(39)  Foubert P. (2017). Sk. arī Benedi Lahuerta S. (2018).

39

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 43. panta 2. punkts).

Jauns 3.1. punkts

Pirms 3.1. punkta pievienot jaunu punktu:

| | 3.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) apliecina atbalstu principam, ka vīriešiem un sievietēm par vienādu darbu vai vienādi vērtīgu darbu jāsaņem vienāda samaksa un atzīst, ka šīs ir vienas no Eiropas Savienības pamattiesībām un pamatprincipiem. EESK atbalsta arī Komisijas mērķi likvidēt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un turpināt atbalstu vienādas samaksas principam. Tomēr, lai vērstos pret samaksas atšķirībām, kas atkarīgas no dzimuma, ir rūpīgi jānovērtē un pareizi jānosaka šo atšķirību cēloņi. EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikumā direktīvai par samaksas pārredzamību
   (1)

  nav izdevies precīzi noteikt galvenos faktorus, kas nosaka samaksas atšķirības starp dzimumiem, kas var būt, piemēram, darba tirgus horizontāla un vertikāla segregācija, kuras cēlonis ir individuāla izglītības un profesijas izvēle, izvēle starp pilnas slodzes vai nepilnas slodzes darbu, kā arī neapmaksāti aprūpes pienākumi un nodokļu stimulu ietekme. Tāpēc ierosināto samaksas pārredzamības pasākumu vietā iespējams likt efektīvākus un samērīgākus pasākumus, nevis šo problēmu risināt ar saistošiem ES tiesību aktiem, un vienlaikus panākt, lai uzņēmumiem, īpaši MVU, nepalielinātos administratīvā slodze un izdevumi. EESK uzsver, ka samaksas struktūras un algu noteikšana ir būtisks elements, kuru ietver darba koplīguma slēgšana un sociālais dialogs, kas ir dalībvalstu un sociālo partneru kompetencē. EESK uzskata, ka ierosinātā direktīva
   (2)

  neatbilst algu veidošanas nacionālajām kompetencēm un tajā nav pietiekami ievēroti dažādi valstu sociālo un rūpniecisko attiecību modeļi vai juridiskās sistēmas un juridiskās tradīcijas, kas pastāv dalībvalstīs. Turklāt uzmanība nav veltīta faktam, ka algu veidošanu ietekmē arī konkurentu pieprasījums un prasmju piedāvājums darba tirgū, kā arī pieejamie resursi. Tāpēc EESK secina, ka Komisijas priekšlikums par samaksas pārredzamību nav samērīgs un ir pretrunā subsidiaritātes principam. Komisijai būtu priekšlikums jāpārskata vai jāpārstrādā, un likumdevējiestādes tiek aicinātas ņemt vērā un risināt šīs problēmas likumdošanas procesa nākamajos posmos. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) apliecina atbalstu principam, ka vīriešiem un sievietēm par vienādu darbu vai vienādi vērtīgu darbu jāsaņem vienāda samaksa un atzīst, ka šīs ir vienas no Eiropas Savienības pamattiesībām un pamatprincipiem. EESK atbalsta arī Komisijas mērķi likvidēt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un turpināt atbalstu vienādas samaksas principam. Tomēr, lai vērstos pret samaksas atšķirībām, kas atkarīgas no dzimuma, ir rūpīgi jānovērtē un pareizi jānosaka šo atšķirību cēloņi. EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikumā direktīvai par samaksas pārredzamību
   (1)

  nav izdevies precīzi noteikt galvenos faktorus, kas nosaka samaksas atšķirības starp dzimumiem, kas var būt, piemēram, darba tirgus horizontāla un vertikāla segregācija, kuras cēlonis ir individuāla izglītības un profesijas izvēle, izvēle starp pilnas slodzes vai nepilnas slodzes darbu, kā arī neapmaksāti aprūpes pienākumi un nodokļu stimulu ietekme. Tāpēc ierosināto samaksas pārredzamības pasākumu vietā iespējams likt efektīvākus un samērīgākus pasākumus, nevis šo problēmu risināt ar saistošiem ES tiesību aktiem, un vienlaikus panākt, lai uzņēmumiem, īpaši MVU, nepalielinātos administratīvā slodze un izdevumi. EESK uzsver, ka samaksas struktūras un algu noteikšana ir būtisks elements, kuru ietver darba koplīguma slēgšana un sociālais dialogs, kas ir dalībvalstu un sociālo partneru kompetencē. EESK uzskata, ka ierosinātā direktīva
   (2)

  neatbilst algu veidošanas nacionālajām kompetencēm un tajā nav pietiekami ievēroti dažādi valstu sociālo un rūpniecisko attiecību modeļi vai juridiskās sistēmas un juridiskās tradīcijas, kas pastāv dalībvalstīs. Turklāt uzmanība nav veltīta faktam, ka algu veidošanu ietekmē arī konkurentu pieprasījums un prasmju piedāvājums darba tirgū, kā arī pieejamie resursi. Tāpēc EESK secina, ka Komisijas priekšlikums par samaksas pārredzamību nav samērīgs un ir pretrunā subsidiaritātes principam. Komisijai būtu priekšlikums jāpārskata vai jāpārstrādā, un likumdevējiestādes tiek aicinātas ņemt vērā un risināt šīs problēmas likumdošanas procesa nākamajos posmos.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 90 |
| --- | --- |
| Pret: | 109 |
| Atturas: | 18 |

Par:

90

Pret:

109

Atturas:

18

3.2. punkts

Grozīt šādi:

| | 3.2. | EESK atbalsta
  atzīmē, ka Komisijas priekšlikuma
  u, kura mērķis ir atvieglot darba ņēmējiem vienādas darba samaksas principa nodrošināšanu, ja viņi uzskata, ka ir cietuši no diskriminācijas darba samaksas jomā, veicināt lielāku pārredzamību darba samaksas struktūrās un stiprināt valsts iestāžu lomu šā principa īstenošanā. |
| --- | --- | --- |

3.2.

EESK atbalsta
  atzīmē, ka Komisijas priekšlikuma
  u, kura mērķis ir atvieglot darba ņēmējiem vienādas darba samaksas principa nodrošināšanu, ja viņi uzskata, ka ir cietuši no diskriminācijas darba samaksas jomā, veicināt lielāku pārredzamību darba samaksas struktūrās un stiprināt valsts iestāžu lomu šā principa īstenošanā.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 85 |
| --- | --- |
| Pret: | 131 |
| Atturas: | 17 |

Par:

85

Pret:

131

Atturas:

17

3.3. punkts (saistīts ar 1.3. punktu)

Grozīt šādi:

| | 3.3. | Tomēr EESK uzskata, ka dažos aspektos
  ar priekšlikums
  u ir jāpastiprina dalībvalstu iespējas piemērot savus sociālo partneru attiecību modeļus, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem, kas jāizmanto, nosakot darba vērtību, dažu galveno pārredzamības pienākumu tvērumu, kā arī sociālo partneru un koplīgumu slēgšanas nozīmi vienādas darba samaksas principa īstenošanā, jo sociālie partneri vislabāk spēj pārskatīt prasmju un profesiju vērtību (3)
  . Tā pauž bažas, ka pretējā gadījumā daudziem darba ņēmējiem ierosināto pasākumu priekšrocības būs ierobežotas un šie pasākumi pietiekami neveicinās sistēmiskās izmaiņas, kas nepieciešamas, lai novērstu diskrimināciju darba samaksas jomā un dzimumu aizspriedumus darba samaksas struktūrās. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Tomēr EESK uzskata, ka dažos aspektos
  ar priekšlikums
  u ir jāpastiprina dalībvalstu iespējas piemērot savus sociālo partneru attiecību modeļus, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem, kas jāizmanto, nosakot darba vērtību, dažu galveno pārredzamības pienākumu tvērumu, kā arī sociālo partneru un koplīgumu slēgšanas nozīmi vienādas darba samaksas principa īstenošanā, jo sociālie partneri vislabāk spēj pārskatīt prasmju un profesiju vērtību (3)
  . Tā pauž bažas, ka pretējā gadījumā daudziem darba ņēmējiem ierosināto pasākumu priekšrocības būs ierobežotas un šie pasākumi pietiekami neveicinās sistēmiskās izmaiņas, kas nepieciešamas, lai novērstu diskrimināciju darba samaksas jomā un dzimumu aizspriedumus darba samaksas struktūrās.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 90 |
| --- | --- |
| Pret: | 138 |
| Atturas: | 17 |

Par:

90

Pret:

138

Atturas:

17

4.2.4. punkts

Grozīt šādi:

| | 4.2.4. | EESK atzinīgi
  kritiski vērtē un apšauba to, ka ir lietderīgi ieviest iespēju
  tiks ieviesta iespēja veikt hipotētisku salīdzināšanu vai izmantot citus pierādījumus, kas ļauj konstatēt iespējamu diskrimināciju, ja nebūs iespējams veikt faktisku salīdzināšanu. Tas palīdzēs darba ņēmējiem darbavietās, kurās ir augsta dzimumu segregācija, pierādīt diskrimināciju, ja tāda pastāv, pat ja nav iespējams noteikt reālu salīdzinājuma objektu. Jo īpaši svarīgi ir nodrošināt, lai darbavietās, kurās ir augsta dzimumu segregācija, darba ņēmējas varētu pieprasīt vienādu darba samaksu, jo pierādījumi liecina, ka pastāv saistība starp darbavietas feminizācijas pakāpi un zemāku darba samaksu, proti, jo lielāks ir sieviešu īpatsvars, jo zemāka ir darba samaksa
   (4)
  . Nav skaidrs, kā tas darbotos praksē, un uzņēmumiem tas radītu juridisku nenoteiktību. Tādējādi nav ņemtas vērā arī dinamiskās norises uzņēmumā, kurā pastāvīgi mainās aspekti, kas ietekmē darba samaksu, piemēram, vispārējā ekonomiskā situācija (ekonomiskie rādītāji, konkurētspēja, ražīgums, pieprasījums), kā arī darba uzdevumi un organizācija. EESK uzskata, ka iespējamā diskriminācija darba samaksas ziņā vienmēr ir jāizvērtē attiecībā pret viena un tā paša uzņēmuma darbiniekiem salīdzināmos amatos. Turklāt EESK norāda, ka algu veidošana galvenokārt ir [darba koplīguma slēgšanas] sarunu prerogatīva un ir atkarīga no detalizētām profesionālām konsultācijām, un to nevajadzētu reglamentēt. Algas tiek veidotas darba tirgū, tās atlīdzina darba ņēmējiem par veiktajiem uzdevumiem un atspoguļo darba ņēmēja objektīvos elementus un sniegumu. Algas tiek noteiktas kā daļa no divu privātpersonu līgumattiecībām vai ar darba koplīgumu. Direktīvā būtu jārespektē minētie aspekti un algu noteikšanas struktūras. |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

EESK atzinīgi
  kritiski vērtē un apšauba to, ka ir lietderīgi ieviest iespēju
  tiks ieviesta iespēja veikt hipotētisku salīdzināšanu vai izmantot citus pierādījumus, kas ļauj konstatēt iespējamu diskrimināciju, ja nebūs iespējams veikt faktisku salīdzināšanu. Tas palīdzēs darba ņēmējiem darbavietās, kurās ir augsta dzimumu segregācija, pierādīt diskrimināciju, ja tāda pastāv, pat ja nav iespējams noteikt reālu salīdzinājuma objektu. Jo īpaši svarīgi ir nodrošināt, lai darbavietās, kurās ir augsta dzimumu segregācija, darba ņēmējas varētu pieprasīt vienādu darba samaksu, jo pierādījumi liecina, ka pastāv saistība starp darbavietas feminizācijas pakāpi un zemāku darba samaksu, proti, jo lielāks ir sieviešu īpatsvars, jo zemāka ir darba samaksa
   (4)
  . Nav skaidrs, kā tas darbotos praksē, un uzņēmumiem tas radītu juridisku nenoteiktību. Tādējādi nav ņemtas vērā arī dinamiskās norises uzņēmumā, kurā pastāvīgi mainās aspekti, kas ietekmē darba samaksu, piemēram, vispārējā ekonomiskā situācija (ekonomiskie rādītāji, konkurētspēja, ražīgums, pieprasījums), kā arī darba uzdevumi un organizācija. EESK uzskata, ka iespējamā diskriminācija darba samaksas ziņā vienmēr ir jāizvērtē attiecībā pret viena un tā paša uzņēmuma darbiniekiem salīdzināmos amatos. Turklāt EESK norāda, ka algu veidošana galvenokārt ir [darba koplīguma slēgšanas] sarunu prerogatīva un ir atkarīga no detalizētām profesionālām konsultācijām, un to nevajadzētu reglamentēt. Algas tiek veidotas darba tirgū, tās atlīdzina darba ņēmējiem par veiktajiem uzdevumiem un atspoguļo darba ņēmēja objektīvos elementus un sniegumu. Algas tiek noteiktas kā daļa no divu privātpersonu līgumattiecībām vai ar darba koplīgumu. Direktīvā būtu jārespektē minētie aspekti un algu noteikšanas struktūras.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 69 |
| --- | --- |
| Pret: | 114 |
| Atturas: | 15 |

Par:

69

Pret:

114

Atturas:

15

4.3.5. punkts

Svītrot punktu:

| | 4.3.5. | Ja prasība ziņot par darba samaksas atšķirībām organizācijas ietvaros tiks ierobežota, attiecinot to tikai uz darba devējiem ar vismaz 250 dara ņēmējiem (8. panta 1. punkts) un atbrīvojot no tās visus mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), tas nozīmē, ka tikai aptuveni trešdaļa no visiem darba ņēmējiem ES varēs gūt labumu no šī pasākuma
   (5)

  . Turklāt mazos uzņēmumos sieviešu pārstāvība ir pārāk liela
   (6)

  , un tas nozīmē, ka labumu no šī pasākuma gūs vēl mazāka daļa sieviešu darba ņēmēju. Šis robežlielums ir solis atpakaļ, salīdzinot ar Komisijas 2014. gada ieteikumu, kurā ierosināts ziņošanas pienākums darba devējiem ar vismaz 50 darbiniekiem
   (7). |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

Ja prasība ziņot par darba samaksas atšķirībām organizācijas ietvaros tiks ierobežota, attiecinot to tikai uz darba devējiem ar vismaz 250 dara ņēmējiem (8. panta 1. punkts) un atbrīvojot no tās visus mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), tas nozīmē, ka tikai aptuveni trešdaļa no visiem darba ņēmējiem ES varēs gūt labumu no šī pasākuma
   (5)

  . Turklāt mazos uzņēmumos sieviešu pārstāvība ir pārāk liela
   (6)

  , un tas nozīmē, ka labumu no šī pasākuma gūs vēl mazāka daļa sieviešu darba ņēmēju. Šis robežlielums ir solis atpakaļ, salīdzinot ar Komisijas 2014. gada ieteikumu, kurā ierosināts ziņošanas pienākums darba devējiem ar vismaz 50 darbiniekiem
   (7).

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 81 |
| --- | --- |
| Pret: | 125 |
| Atturas: | 13 |

Par:

81

Pret:

125

Atturas:

13

4.3.6. punkts (saistīts ar 1.5. punktu)

Amend as follows:

| | 4.3.6. | EESK atzīst, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem nereti ir par maz cilvēkresursu personāla,
  MVU var būt pārāk ierobežoti resursi, lai varētu izpildīt jaunos pienākumus saskaņā ar ierosināto direktīvu. Priekšlikumā jāņem vērā bažas par papildu slogu MVU, it īpaši ņemot vērā lielo nozīmi, kāda tiem var būt pēcpandēmijas atveseļošanas procesā, kas var turpināties pēc ierosinātās direktīvas stāšanās spēkā. Tomēr Komisija lēš, ka ziņojumu sagatavošanas izmaksas būs mērenas (8)
  , tomēr par zemu novērtē vispārējās finansiālās sekas, kas radīsies darba devējiem. Faktiski kopējās izmaksas nevar novērtēt iepriekš; tās būs atkarīgas no jaunu datu veidu un statistikas apkopošanas izmaksām, strīdu skaita, sarežģījumiem praktiskajā piemērošanā un ietekmes uz algu veidošanu un koplīgumiem. Tāpēc ir jāatbalsta pilnīgs atbrīvojums visiem darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 250 darba ņēmēju, nav pamatots, taču varētu būt lietderīgi piemērot īpašus valsts līmeņa noteikumus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tādēļ būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt atbilstošas robežvērtības. |
| --- | --- | --- |

4.3.6.

EESK atzīst, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem nereti ir par maz cilvēkresursu personāla,
  MVU var būt pārāk ierobežoti resursi, lai varētu izpildīt jaunos pienākumus saskaņā ar ierosināto direktīvu. Priekšlikumā jāņem vērā bažas par papildu slogu MVU, it īpaši ņemot vērā lielo nozīmi, kāda tiem var būt pēcpandēmijas atveseļošanas procesā, kas var turpināties pēc ierosinātās direktīvas stāšanās spēkā. Tomēr Komisija lēš, ka ziņojumu sagatavošanas izmaksas būs mērenas (8)
  , tomēr par zemu novērtē vispārējās finansiālās sekas, kas radīsies darba devējiem. Faktiski kopējās izmaksas nevar novērtēt iepriekš; tās būs atkarīgas no jaunu datu veidu un statistikas apkopošanas izmaksām, strīdu skaita, sarežģījumiem praktiskajā piemērošanā un ietekmes uz algu veidošanu un koplīgumiem. Tāpēc ir jāatbalsta pilnīgs atbrīvojums visiem darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 250 darba ņēmēju, nav pamatots, taču varētu būt lietderīgi piemērot īpašus valsts līmeņa noteikumus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tādēļ būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt atbilstošas robežvērtības.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 90 |
| --- | --- |
| Pret: | 121 |
| Atturas: | 13 |

Par:

90

Pret:

121

Atturas:

13

4.3.7. punkts

Svītrot punktu:

| | 4.3.7. | Īpaši noteikumi, kas mazākiem uzņēmumiem samazina nepieciešamo ziņojumu sniegšanas biežumu, šīs izmaksas samazinātu, vienlaikus prasot, lai darba devēji nosaka un novērš darba samaksas atšķirības darba ņēmēju labā. Ziņošanas pienākuma robežvērtībai nevajadzētu pārsniegt 50 darbiniekus, taču varētu samazināt ziņošanas biežumu uzņēmumiem, kuros ir vairāk nekā 50 darbinieku, bet mazāk nekā 250 darbinieki. |
| --- | --- | --- |

4.3.7.

Īpaši noteikumi, kas mazākiem uzņēmumiem samazina nepieciešamo ziņojumu sniegšanas biežumu, šīs izmaksas samazinātu, vienlaikus prasot, lai darba devēji nosaka un novērš darba samaksas atšķirības darba ņēmēju labā. Ziņošanas pienākuma robežvērtībai nevajadzētu pārsniegt 50 darbiniekus, taču varētu samazināt ziņošanas biežumu uzņēmumiem, kuros ir vairāk nekā 50 darbinieku, bet mazāk nekā 250 darbinieki.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 82 |
| --- | --- |
| Pret: | 127 |
| Atturas: | 18 |

Par:

82

Pret:

127

Atturas:

18

4.3.8. punkts

Grozīt šādi:

| | 4.3.8. | Līdzīgas bažas rodas attiecībā uz
  EESK atzinīgi vērtē arī to, ka prasība veikt kopīgus novērtējumus tiks piemērota tikai darba devējiem ar vismaz 250 darba ņēmējiem (9. pants). Tiek lēsts, ka kopīga novērtējuma sagatavošanas izmaksas varētu būt nedaudz augstākas nekā ziņojumiem (9)
  , taču tās joprojām nepamato
  un tas pamato pilnīgu atbrīvojumu darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 250 darbinieku. Tomēr īpaši valsts līmeņa noteikumi attiecībā uz MVU varētu būt pamatoti. |
| --- | --- | --- |

4.3.8.

Līdzīgas bažas rodas attiecībā uz
  EESK atzinīgi vērtē arī to, ka prasība veikt kopīgus novērtējumus tiks piemērota tikai darba devējiem ar vismaz 250 darba ņēmējiem (9. pants). Tiek lēsts, ka kopīga novērtējuma sagatavošanas izmaksas varētu būt nedaudz augstākas nekā ziņojumiem (9)
  , taču tās joprojām nepamato
  un tas pamato pilnīgu atbrīvojumu darba devējiem, kuriem ir mazāk nekā 250 darbinieku. Tomēr īpaši valsts līmeņa noteikumi attiecībā uz MVU varētu būt pamatoti.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 82 |
| --- | --- |
| Pret: | 130 |
| Atturas: | 20 |

Par:

82

Pret:

130

Atturas:

20

4.3.9. punkts

Grozīt šādi:

| | 4.3.9. | Jāprasa, lai dalībvalstis nodrošina atbalstu, apmācību un tehnisko palīdzību darba devējiem, it īpaši MVU, lai tie var izpildīt
  un tos mudina uzņemties brīvprātīgus darba samaksas pārredzamības pasākumus
  pienākumus, tostarp izstrādājot rīkus un metodikas darba samaksas atšķirību aprēķināšanai. Kad vien iespējams un ir lietderīgi, dalībvalstīm jāizmanto arī 8. panta 4. punktā paredzētā iespēja apkopot informāciju par darba samaksas atšķirībām pašās organizācijās, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- | --- |

4.3.9.

Jāprasa, lai dalībvalstis nodrošina atbalstu, apmācību un tehnisko palīdzību darba devējiem, it īpaši MVU, lai tie var izpildīt
  un tos mudina uzņemties brīvprātīgus darba samaksas pārredzamības pasākumus
  pienākumus, tostarp izstrādājot rīkus un metodikas darba samaksas atšķirību aprēķināšanai. Kad vien iespējams un ir lietderīgi, dalībvalstīm jāizmanto arī 8. panta 4. punktā paredzētā iespēja apkopot informāciju par darba samaksas atšķirībām pašās organizācijās, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 91 |
| --- | --- |
| Pret: | 130 |
| Atturas: | 15 |

Par:

91

Pret:

130

Atturas:

15

4.4.4. punkts

Grozīt šādi:

| | 4.4.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikums palielina darba ņēmēju iespējas īstenot savas tiesības saistībā ar vienādas darba samaksas principu. Arodbiedrību un darba ņēmēju pārstāvju spējai rīkoties darba ņēmēju vārdā vienmēr vajadzētu būt atkarīgai no darba ņēmēja skaidra pilnvarojuma, un rīcībai jābūt atbilstošai valsts tiesību aktiem un praksei, kā arī sociālo partneru attiecību sistēmām. Tiesības pieprasīt informāciju par darba samaksas līmeņiem, kas iedalīti pēc dzimuma, attiecībā uz darba ņēmēju kategorijām nebūtu jāpiešķir automātiski, bet darba ņēmējam tās vienmēr būtu jāpamato un jāpiešķir katrā konkrētajā gadījumā.
  Jānostiprina arodbiedrību/darba ņēmēju pārstāvju spējas darboties darba ņēmēju labā, tostarp piešķirot arodbiedrībām/darba ņēmēju pārstāvjiem tiesības pieprasīt informāciju par darba samaksas līmeņiem sadalījumā pa darba ņēmēju kategorijām un dzimumiem. Šāda informācija ļautu arodbiedrībām/darba ņēmēju pārstāvjiem noteikt diskrimināciju darba samaksas jomā un rīkoties, lai to novērstu, tostarp izmantojot koplīgumus. |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikums palielina darba ņēmēju iespējas īstenot savas tiesības saistībā ar vienādas darba samaksas principu. Arodbiedrību un darba ņēmēju pārstāvju spējai rīkoties darba ņēmēju vārdā vienmēr vajadzētu būt atkarīgai no darba ņēmēja skaidra pilnvarojuma, un rīcībai jābūt atbilstošai valsts tiesību aktiem un praksei, kā arī sociālo partneru attiecību sistēmām. Tiesības pieprasīt informāciju par darba samaksas līmeņiem, kas iedalīti pēc dzimuma, attiecībā uz darba ņēmēju kategorijām nebūtu jāpiešķir automātiski, bet darba ņēmējam tās vienmēr būtu jāpamato un jāpiešķir katrā konkrētajā gadījumā.
  Jānostiprina arodbiedrību/darba ņēmēju pārstāvju spējas darboties darba ņēmēju labā, tostarp piešķirot arodbiedrībām/darba ņēmēju pārstāvjiem tiesības pieprasīt informāciju par darba samaksas līmeņiem sadalījumā pa darba ņēmēju kategorijām un dzimumiem. Šāda informācija ļautu arodbiedrībām/darba ņēmēju pārstāvjiem noteikt diskrimināciju darba samaksas jomā un rīkoties, lai to novērstu, tostarp izmantojot koplīgumus.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 88 |
| --- | --- |
| Pret: | 127 |
| Atturas: | 11 |

Par:

88

Pret:

127

Atturas:

11

Jauns 4.5.5. punkts

Aiz 4.5.4. punkta pievienot šādu jaunu punktu:

| | 4.5.5. | EESK uzsver, ka būtu jālabo visu veidu diskriminācija dzimuma dēļ. Tomēr ir jābažījas, vai pilna apjoma kompensācijas prasība, kas minēta 14. pantā, nevar radīt gan juridisku nenoteiktību, gan praktiskas grūtības, cita starpā attiecībā uz periodu, par kuru šāda kompensācija tiktu izmaksāta. Tāpēc valsts līmenī būtu jāievieš īpaši nosacījumi šādas kompensācijas vai atlīdzības pieprasīšanai un saņemšanai. |
| --- | --- | --- |

4.5.5.

EESK uzsver, ka būtu jālabo visu veidu diskriminācija dzimuma dēļ. Tomēr ir jābažījas, vai pilna apjoma kompensācijas prasība, kas minēta 14. pantā, nevar radīt gan juridisku nenoteiktību, gan praktiskas grūtības, cita starpā attiecībā uz periodu, par kuru šāda kompensācija tiktu izmaksāta. Tāpēc valsts līmenī būtu jāievieš īpaši nosacījumi šādas kompensācijas vai atlīdzības pieprasīšanai un saņemšanai.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 89 |
| --- | --- |
| Pret: | 127 |
| Atturas: | 20 |

Par:

89

Pret:

127

Atturas:

20

Jauns 4.5.6. punkts

Aiz 4.5.5. punkta pievienot šādu jaunu punktu:

| | 4.5.6. | EESK norāda, ka 16. panta 2. punkta noteikumam par papildu apstākļiem, kādos pierādīšanas pienākums ir uzlikts darba devējam, proti, ja darba devējs nav izpildījis 5.–9. pantā noteiktos pārredzamības pienākumus, var būt tālejošas sekas, ja to piemēro stingri. Tādēļ būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā noteikt atbilstošos pierādīšanas noteikumus, ja šāda neatbilstība ir uzskatāma par nolaidību saistībā ar paredzēto rūpības pienākumu. |
| --- | --- | --- |

4.5.6.

EESK norāda, ka 16. panta 2. punkta noteikumam par papildu apstākļiem, kādos pierādīšanas pienākums ir uzlikts darba devējam, proti, ja darba devējs nav izpildījis 5.–9. pantā noteiktos pārredzamības pienākumus, var būt tālejošas sekas, ja to piemēro stingri. Tādēļ būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā noteikt atbilstošos pierādīšanas noteikumus, ja šāda neatbilstība ir uzskatāma par nolaidību saistībā ar paredzēto rūpības pienākumu.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 91 |
| --- | --- |
| Pret: | 145 |
| Atturas: | 13 |

Par:

91

Pret:

145

Atturas:

13

4.7.2. punkts

Grozīt šādi:

| | 4.7.2. | Direktīvas 27. panta mērķis ir nodrošināt, ka direktīva nekādā veidā neskar tiesības apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus un īstenot kolektīvu rīcību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi. Tāpēc viņu vienošanās būtu jāņem vērā, lai nodrošinātu vēlamo aizsardzību
  Tāpat būtu jāprecizē, ka sociālie partneri var ieviest noteikumus vai piemērot koplīgumus, kas darba ņēmējiem ir labvēlīgāki nekā tie, kas ir paredzēti direktīvā. |
| --- | --- | --- |

4.7.2.

Direktīvas 27. panta mērķis ir nodrošināt, ka direktīva nekādā veidā neskar tiesības apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus un īstenot kolektīvu rīcību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi. Tāpēc viņu vienošanās būtu jāņem vērā, lai nodrošinātu vēlamo aizsardzību
  Tāpat būtu jāprecizē, ka sociālie partneri var ieviest noteikumus vai piemērot koplīgumus, kas darba ņēmējiem ir labvēlīgāki nekā tie, kas ir paredzēti direktīvā.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 95 |
| --- | --- |
| Pret: | 134 |
| Atturas: | 12 |

Par:

95

Pret:

134

Atturas:

12

4.7.3. punkts

Grozīt šādi:

| | 4.7.3. | EESK norāda, ka 30. pants ļauj šīs direktīvas īstenošanu uzticēt sociālajiem partneriem, ja sociālie partneri to kopīgi lūdz, ar nosacījumu, ka ir pastāvīgi nodrošināta šajā direktīvā paredzēto rezultātu sasniegšana. Šis noteikums nodrošina, ka direktīva pieļauj dažādus īstenošanas līdzekļus dažādās valstu sistēmās, vienlaikus garantējot darba ņēmējiem vienādu aizsardzības līmeni. Lai tas būtu nepārprotami skaidrs, par paraugu būtu jāizmanto direktīvas par darba aģentūrām un par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem, kurās noteikts, ka šāda īstenošana ir atļauta, ja vien tiek ievērota darba ņēmēju vispārējā aizsardzība. |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

EESK norāda, ka 30. pants ļauj šīs direktīvas īstenošanu uzticēt sociālajiem partneriem, ja sociālie partneri to kopīgi lūdz, ar nosacījumu, ka ir pastāvīgi nodrošināta šajā direktīvā paredzēto rezultātu sasniegšana. Šis noteikums nodrošina, ka direktīva pieļauj dažādus īstenošanas līdzekļus dažādās valstu sistēmās, vienlaikus garantējot darba ņēmējiem vienādu aizsardzības līmeni. Lai tas būtu nepārprotami skaidrs, par paraugu būtu jāizmanto direktīvas par darba aģentūrām un par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem, kurās noteikts, ka šāda īstenošana ir atļauta, ja vien tiek ievērota darba ņēmēju vispārējā aizsardzība.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 86 |
| --- | --- |
| Pret: | 142 |
| Atturas: | 9 |

Par:

86

Pret:

142

Atturas:

9

1.1. punkts (saistīts ar jauno 3.1. punktu)

Grozīt šādi:

| | 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) stingri apliecina atbalstu principam, ka vīriešiem un sievietēm par vienādu darbu vai vienādi vērtīgu darbu jāsaņem vienāda samaksa un atzīst, ka šīs ir vienas no Eiropas Savienības pamattiesībām un pamatprincipiem. EESK atbalsta arī Komisijas mērķi likvidēt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un turpināt atbalstu vienādas samaksas principam. Tomēr, lai vērstos pret samaksas atšķirībām, kas atkarīgas no dzimuma, ir rūpīgi jānovērtē un pareizi jānosaka šo atšķirību cēloņi. EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikumā direktīvai par samaksas pārredzamību
   (10)

  nav izdevies precīzi noteikt galvenos faktorus, kas nosaka samaksas atšķirības starp dzimumiem, kas var būt, piemēram, darba tirgus horizontāla un vertikāla segregācija, kuras cēlonis ir individuāla izglītības un profesijas izvēle, izvēle starp pilnas slodzes vai nepilnas slodzes darbu, kā arī neapmaksāti aprūpes pienākumi un nodokļu stimulu ietekme. Tāpēc ierosināto samaksas pārredzamības pasākumu vietā iespējams likt efektīvākus un samērīgākus pasākumus, nevis šo problēmu risināt ar saistošiem ES tiesību aktiem, un vienlaikus panākt, lai uzņēmumiem, īpaši MVU, nepalielinātos administratīvā slodze un izdevumi. EESK uzskata, ka ierosinātā direktīva
   (11)



  neatbilst algu veidošanas nacionālajām kompetencēm un tajā nav pietiekami ievēroti dažādi valstu sociālo un rūpniecisko attiecību modeļi vai juridiskās sistēmas un juridiskās tradīcijas, kas pastāv dalībvalstīs. Turklāt uzmanība nav veltīta faktam, ka algu veidošanu ietekmē arī konkurentu pieprasījums un prasmju piedāvājums darba tirgū, kā arī pieejamie resursi. Tāpēc EESK secina, ka Komisijas priekšlikums par samaksas pārredzamību nav samērīgs un ir pretrunā subsidiaritātes principam. Komisijai būtu priekšlikums jāpārskata vai jāpārstrādā, un likumdevējiestādes tiek aicinātas ņemt vērā un risināt šīs problēmas likumdošanas procesa nākamajos posmos.
  EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir atvieglot darba ņēmējiem vienādas darba samaksas principa nodrošināšanu, ja viņi uzskata, ka ir cietuši no diskriminācijas darba samaksas jomā, veicināt lielāku pārredzamību darba samaksas struktūrās un stiprināt valsts iestāžu lomu šā principa īstenošanā. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) stingri apliecina atbalstu principam, ka vīriešiem un sievietēm par vienādu darbu vai vienādi vērtīgu darbu jāsaņem vienāda samaksa un atzīst, ka šīs ir vienas no Eiropas Savienības pamattiesībām un pamatprincipiem. EESK atbalsta arī Komisijas mērķi likvidēt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un turpināt atbalstu vienādas samaksas principam. Tomēr, lai vērstos pret samaksas atšķirībām, kas atkarīgas no dzimuma, ir rūpīgi jānovērtē un pareizi jānosaka šo atšķirību cēloņi. EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikumā direktīvai par samaksas pārredzamību
   (10)

  nav izdevies precīzi noteikt galvenos faktorus, kas nosaka samaksas atšķirības starp dzimumiem, kas var būt, piemēram, darba tirgus horizontāla un vertikāla segregācija, kuras cēlonis ir individuāla izglītības un profesijas izvēle, izvēle starp pilnas slodzes vai nepilnas slodzes darbu, kā arī neapmaksāti aprūpes pienākumi un nodokļu stimulu ietekme. Tāpēc ierosināto samaksas pārredzamības pasākumu vietā iespējams likt efektīvākus un samērīgākus pasākumus, nevis šo problēmu risināt ar saistošiem ES tiesību aktiem, un vienlaikus panākt, lai uzņēmumiem, īpaši MVU, nepalielinātos administratīvā slodze un izdevumi. EESK uzskata, ka ierosinātā direktīva
   (11)



  neatbilst algu veidošanas nacionālajām kompetencēm un tajā nav pietiekami ievēroti dažādi valstu sociālo un rūpniecisko attiecību modeļi vai juridiskās sistēmas un juridiskās tradīcijas, kas pastāv dalībvalstīs. Turklāt uzmanība nav veltīta faktam, ka algu veidošanu ietekmē arī konkurentu pieprasījums un prasmju piedāvājums darba tirgū, kā arī pieejamie resursi. Tāpēc EESK secina, ka Komisijas priekšlikums par samaksas pārredzamību nav samērīgs un ir pretrunā subsidiaritātes principam. Komisijai būtu priekšlikums jāpārskata vai jāpārstrādā, un likumdevējiestādes tiek aicinātas ņemt vērā un risināt šīs problēmas likumdošanas procesa nākamajos posmos.
  EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir atvieglot darba ņēmējiem vienādas darba samaksas principa nodrošināšanu, ja viņi uzskata, ka ir cietuši no diskriminācijas darba samaksas jomā, veicināt lielāku pārredzamību darba samaksas struktūrās un stiprināt valsts iestāžu lomu šā principa īstenošanā.

1.3. punkts (saistīts ar 3.3. punktu)

Grozīt šādi:

| | 1.3. | Tomēr EESK uzskata, ka ar priekšlikums
  u ir jāpastiprina dalībvalstu iespējas piemērot savus sociālo partneru attiecību modeļus
  dažos aspektos, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem, kas jāizmanto, nosakot darba vērtību, dažu galveno pārredzamības pienākumu aptvērumu, kā arī sociālo partneru un koplīgumu slēgšanas nozīmi vienādas darba samaksas principa īstenošanā. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Tomēr EESK uzskata, ka ar priekšlikums
  u ir jāpastiprina dalībvalstu iespējas piemērot savus sociālo partneru attiecību modeļus
  dažos aspektos, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem, kas jāizmanto, nosakot darba vērtību, dažu galveno pārredzamības pienākumu aptvērumu, kā arī sociālo partneru un koplīgumu slēgšanas nozīmi vienādas darba samaksas principa īstenošanā.

1.5. punkts (saistīts ar 4.3.6. punktu)

Grozīt šādi:

| | 1.5. | Lai gan priekšlikumā
  Priekšlikumā pamatoti tiek ņemtas vērā bažas par papildu slogu MVU., EESK neuzskata par pamatotu pilnīgu
  atbalsta Komisijas priekšlikumu par atbrīvojumu visiem darba devējiem, kuri nodarbina mazāk nekā 250 darba ņēmēju. Tomēr
  , tomēr atzīst, ka īpaši noteikumi valstu līmenī attiecībā uz MVU varētu būt lietderīgi. Tādēļ būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt atbilstošas robežvērtības. Jāpieprasa arī, lai dalībvalstis nodrošina atbalstu, apmācību un tehnisko palīdzību darba devējiem, jo īpaši MVU, attiecībā uz darba samaksas pārredzamības pienākumiem. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Lai gan priekšlikumā
  Priekšlikumā pamatoti tiek ņemtas vērā bažas par papildu slogu MVU., EESK neuzskata par pamatotu pilnīgu
  atbalsta Komisijas priekšlikumu par atbrīvojumu visiem darba devējiem, kuri nodarbina mazāk nekā 250 darba ņēmēju. Tomēr
  , tomēr atzīst, ka īpaši noteikumi valstu līmenī attiecībā uz MVU varētu būt lietderīgi. Tādēļ būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt atbilstošas robežvērtības. Jāpieprasa arī, lai dalībvalstis nodrošina atbalstu, apmācību un tehnisko palīdzību darba devējiem, jo īpaši MVU, attiecībā uz darba samaksas pārredzamības pienākumiem.

---

(1)  COM(2021) 93 final.

(2)  COM(2021) 93 final.

(3)  OV C 110, 22.3.2019, 26. lpp.

(4)  ILO (2018) Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps, Geneva, ILO, 75. lpp.

(5)  MVU nodrošina aptuveni divas trešdaļas darbvietu Eiropas Savienībā un veido 99,8 % no uzņēmumu kopskaita:
  Statistika par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

(6)  
  EIGE

  (2020), Dzimumu nelīdztiesība aprūpē un tās ietekme uz darba tirgu, 29. lpp.

(7)  4.
  ieteikums.

(8)  Komisijas sniegtajā ietekmes novērtējumā ir paredzēts, ka vidējās papildu izmaksas pirmajā gadā būs vismaz 379–508 EUR, bet ne vairāk kā 721–890 EUR, un nākamajos gados tās samazināsies: Ietekmes novērtējums (SWD(2021) 41 final, 59. lpp.). Sk. arī Eurofound (2020), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities?, Eurofound darba dokuments, WPEF20021.

(9)  Paredzams, ka vidējās izmaksas būs vismaz 1 180–1 724 EUR, bet ne vairāk kā 1 911–2 266 EUR, un tās samazināsies līdz ar katru nākamo novērtējumu: Ietekmes novērtējums (SWD(2021) 41 final, 61. lpp.).

(10)  COM(2021) 93 final.

(11)  COM(2021) 93 final.

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/100

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas dienestu darba dokuments – Baltās grāmatas “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” novērtējums”

(SWD(2020) 410 final)

(2021/C 341/14)

| Ziņotājs: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |

Ziņotājs:

Pierre Jean COULON

Līdzziņotāja:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 14.1.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.5.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 241/1/4 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 14.1.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.5.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

241/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK pauž atzinību par iniciatīvu novērtēt 2011. gada baltās grāmatas īstenošanu, taču vienlaikus pauž nožēlu, ka novērtējums sākts novēloti un ka Komiteja to saņēmusi tikai pēc tam, kad to pieprasījusi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Turpmāk EESK vēlas regulāri saņemt informāciju par Komisijas stratēģiju īstenošanas norisi un sniegt savu ieguldījumu transporta jomā. Turklāt EESK iesaka turpmākajiem stratēģiskajiem dokumentiem jau no paša sākuma pievienot skaidru uzraudzības plānu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK vēlas, lai šie novērtējumi būtu regulāri un tematiski progresa ziņojumi par laika periodiem, kas ļautu reāli novērtēt sasniegto, novēlojumus un to cēloņus un attiecīgā gadījumā arī iespējamās korekcijas. Ir svarīgi laikus novērtēt padarīto, kā arī to, kas nav sasniegts un kāpēc (piemēram, komodalitāte, stāvokļa uzlabošanās dzelzceļa nozarē, sastrēgumi, sociālie jautājumi, vides mērķi utt.) un attiecīgi rīkoties. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteja atbalsta ekoloģiski tīrāku transportu, taču uzsver, ka enerģētikas pārkārtošanai ir jābūt taisnīgai un, nenoliedzot tās mērķus, tajā jāparedz dzīvotspējīgas un reālistiskas alternatīvas, ņemot vērā visu Eiropas reģionu, to skaitā lauku apvidu, īpašās ekonomiskās un sociālās teritoriālās iezīmes un vajadzības. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komiteja atgādina savu par balto grāmatu jau pausto viedokli, proti, ka transporta veidu ierobežošana nav risinājums, ka būtu jātiecas nevis uz modālu pārvirzi, bet gan uz komodalitāti, ka zaļajai pārejai jābūt arī sociāli taisnīgai un jāsaglabā Eiropas transporta konkurētspēja, tostarp pilnībā izveidojot Eiropas transporta telpu vienotā tirgus pilnīgas īstenošanas ietvaros. Šajā sakarā EESK pauž arī neapmierinātību par novēlojumiem TEN-T īstenošanā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kā jau norādīts 2012. gada atzinumā, EESK vēlas veicināt atklātu, nepārtrauktu un pārredzamu viedokļu apmaiņu starp pilsonisko sabiedrību (uzņēmējiem, darba devējiem, darba ņēmējiem, lietotājiem, NVO, augstskolām u. c.), Komisiju un citiem ieinteresētajiem dalībniekiem, piemēram, dažādu līmeņu valsts iestādēm par baltās grāmatas īstenošanu. Tas palīdzēs palielināt pilsoniskās sabiedrības atbalstu un uzlabot izpratni, kā arī veidos noderīgu atgriezenisko saiti politikas veidotājiem un īstenotājiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atkārto savu paziņojumu, kas iekļauts 2011. gada atzinumā “ES transporta politikas sociālie aspekti”. EESK mudina Eiropas Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus ES iekšējās satiksmes sociālo standartu saskaņošanai, paturot prātā arī nepieciešamību šajā jomā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK 2021. gada 28. aprīlī pieņēma atzinumu (TEN/729 (1)) par tematu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija – Eiropas transporta virzība uz nākotni”. EESK atkārtoti aicina īstenot visus atzinumā formulētos secinājumus un ieteikumus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK ļoti uzmanīgi sekos līdzi un izstrādās vairākus atzinumus par gaidāmo stratēģiju “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, ko Komisija plāno publicēt 14. jūlijā. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Ievads

| 2.1. | 2020. gada 10. decembrī tika publicēts darba dokuments “Baltās grāmatas “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” novērtējums” (SWD(2020) 410). Šā ceļveža izstrādes laikā 2011. gadā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) tika aicināta paust savu viedokli. Komiteja 2011. gada 26. oktobrī pieņēma atzinumu TEN/454 (2). Pēc novērtējuma dokumenta SWD(2020) 410 publicēšanas EESK pieņēma lēmumu šo novērtēšanas darbu analizēt, ņemot vērā šajā ceļvedī ietvertos mērķus, atzinumu TEN/454 un kopš ceļveža publicēšanas notikušās pārmaiņas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kopš Baltās grāmatas pieņemšanas ir īstenotas daudzas ar visiem transporta veidiem saistītas Komisijas iniciatīvas (4. dzelzceļa tiesību aktu pakete, 2016. gada Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija, Direktīva par alternatīvo degvielu infrastruktūrām, trīs mobilitātes paketes par dažādiem autotransporta aspektiem, regula par ostu pakalpojumiem, koncepcija “zilā zona”, regula par transportu, aviācijas stratēģija, NAIADES programma, Eiropas Piekļūstamības akts, regula par Eiropas transporta tīkliem un Regula par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu u. c.). Novērtējums dod iespēju uzsvērt tehnisko, politisko un sociālo progresu un it sevišķi 2020. gadā pieņemtās mobilitātes paketes autotransporta regulējuma sadaļu un vienlaikus atgādināt par mērķiem, kuri nav sasniegti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Rezultāti ir jāskata saistībā ar sākotnējiem 2011. gada mērķiem, ņemot vērā, ka tad vēl nebija iespējams paredzēt vēlākos ģeopolitiskos notikumus (Brexit, Ķīnas ietekmes palielināšanās) un norises vidē (nekas neliecina nedz par globālās sasilšanas palēnināšanos, nedz par kolektīvo spēju sasniegt Parīzes nolīguma mērķus) un veselības jomā (Covid-19 krīze). Veselības krīze ir izgaismojusi Eiropas atkarību no stratēģiskas nozīmes un ar suverenitāti saistītu preču importa, kas bija noteicošais faktors vēsturiskai ES intervencei (atveseļošanas plāns 750 miljardu EUR apmērā) pēc tam, kad Eiropas zaļā kursa ietvaros tika būtiski mainīta ES vides politika un izvirzīti augstāki mērķi, proti, līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti un par 90 % samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas transporta nozarē. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK ņem vērā Komisijas dienestu 2016. gada darba dokumentu, kurā novērtēta ceļveža īstenošana (3) un kurā secināts, ka attiecībā uz baltajā grāmatā noteiktajiem mērķiem vairumā gadījumu kopš tās pieņemšanas ir pagājis pārāk īss laiks, lai precīzi novērtētu panākto progresu. Novērtējumā ir uzsvērts, ka ir pieliktas pūles, lai uzlabotu svarīgos rādītājus, un norādītas ieinteresēto personu vēlmes, proti, lielāku uzsvaru likt uz īstenošanu, palielināt ieguldījumus transporta infrastruktūrā, vairāk ņemt vērā transporta lietotāju un transporta jomas darbinieku vajadzības, stiprināt vienoto Eiropas transporta telpu un tehnoloģiju attīstību. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lai gan šajā atzinumā mēģināts aprobežoties ar novērtējuma dokumenta darbības jomu, nevar pilnībā ignorēt norises globālajā vidē. Tāpēc atzinuma lasītājs tiek mudināts katrā punktā apsvērt šo norišu iespējamo, sagaidāmo vai paredzamo ietekmi īstermiņā, vidējā termiņā un ilgākā termiņā, lai gan šobrīd par tām vēl ir pāragri spriest. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK apstiprina atzinumā par ceļvedi pausto viedokli par to, cik svarīgi tā īstenošanā un novērtēšanā iesaistīt pilsonisko sabiedrību. Eiropas Parlaments 2015. gada septembrī pieņēma rezolūciju par ceļveža īstenošanu, savukārt EESK 2015. gadā pieņēma pēc EP pieprasījuma izstrādāto atzinumu par ceļveža īstenošanā panākto progresu un problēmām. Komisijas dienestu 2016. gada darba dokumentā tika izklāstīti vairāki ES struktūru viedokļi, un EESK to uzskata par labu praksi. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē šo novērtēšanas iniciatīvu, kas tai dod iespēju paust savu viedokli un kuras galvenais uzdevums ir noteikt prioritāšu secību, ņemot vērā dokumentā norādītās norises, progresu un kavējumus. EESK vēlas turpmāk regulāri tikt informēta par panākto progresu stratēģiju īstenošanā, izmantojot periodiskus šāda veida novērtējumus par katru konkrēto projektu. EESK vēlas, lai šajos novērtējumos, protams, tiktu izvērtēts progress un novēlojumi, kā arī izklāstīti galvenie faktori, kas izskaidro šo progresu un novēlojumus, kā arī starptautiskās norises un iniciatīvas, kas ietekmē vai var ietekmēt sākotnējos ceļvežus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komiteja 2011. gada oktobra atzinumā pauda nožēlu, ka ierosināto pasākumu sarakstā ir norādīts maz termiņu un ka stratēģiskie pasākumi (līdz 2050. gadam) ceļvedī nav tieši sasaistīti ar taktiskiem pasākumiem (kurus varētu veikt jau tagad). Atzinumā cita starpā aicināts ceļvedī noteikt precīzāku darba plānu laikposmam no 2013. gada līdz 2020. gadam. EESK savā 2015. gada atzinumā ierosināja visaptveroši, ņemot vērā tā pašreizējo politisko īstenojamību, pārskatīt rīcības plānu, kas iekļauts ceļveža I pielikumā. Jāatzīst, ka 2018. gadā saistībā ar trim konkrētajiem mērķiem (SEG emisijas – līdz 2050. gadam panākt 60 % samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gadu un līdz 2030 gadam – 20 % samazinājumu salīdzinājumā ar 2008. gadu, atkarība no fosilā kurināmā, sastrēgumu pieauguma ierobežošana) ir konstatēts tikai mērens progress. SEG emisijas par 32 % pārsniedz 1990. gada līmeni un no 2013. gada līdz 2018. gadam vērojams to pieaugums. Fosilais kurināmais joprojām veido lielāko daļu enerģijas pieprasījuma transporta nozarē. Lai gan pēdējos gados šā pieprasījuma apjoms sāk samazināties, tomēr samazinājuma temps, kas ir cieši saistīts ar vides noteikumu īstenošanu dažādās valstīs, nav pietiekams. Attiecībā uz sastrēgumu rādītājiem šķiet, ka kvantitatīvi neizteiktais un bez lielas stingrības formulētais mērķis nav sasniegts. EESK tomēr norāda, ka veselības krīzes radītie jaunie darba organizēšanas veidi paver jaunas sistēmiskas iespējas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK 2011. gada atzinumā atbalstīja ceļveža stratēģiju – vairāk izmantot uz tirgu orientētus pasākumus. EESK 2015. gada atzinumā norādīja, ka cita starpā īpaša uzmanība ir jāpievērš principa “piesārņotājs maksā” kohēzijas aspektiem, vajadzībai ņemt vērā sociālās atstumtības risku un kopumā nodrošināt saskaņotību ar nodokļiem un nodevām. Ņemot vērā globālās sasilšanas ātruma nemazināšanos, veselības krīzes laikā gūto pieredzi un politisko iestāžu nozīmīgo lomu šīs krīzes laikā un, visticamāk, arī pēc tās, EESK aicina Eiropu un dalībvalstu publiskās iestādes pilnībā iesaistīties ilgtspējīgas nākotnes veidošanai vajadzīgo pārmaiņu vadībā, cita starpā paātrinot ieguldījumu programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vairākums baltajā grāmatā norādīto iniciatīvu paredzētas, lai ieviestu komodālā transporta sistēmu vienotā Eiropas transporta telpā. EESK atkārtoti pauž atbalstu komodalitātei. Šajā saistībā EESK norāda, ka praksē ir pilnībā jāīsteno oficiāla tirgus atvēršana, kas paredzēta ceturtajā dzelzceļa tiesību aktu kopumā, un jāpanāk, lai dzelzceļa transports, ņemot vērā arī vides un sociālos jautājumus, kļūtu par pievilcīgu partneri multimodālā ziņā. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK 2011. un 2015. gadā norādīja uz reālisma trūkumu attiecībā uz to, kā panākt sistēmas ekoloģizāciju, un izmaksām. Ņemot vērā norādītos novēlojumus, veselības krīzi un tās ekonomiskās sekas, EESK pauž dziļas bažas par dalībnieku spēju finansēt nepieciešamās pārmaiņas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Sākotnējais mērķis līdz 2050. gadam samazināt CO2 emisijas transporta nozarē par 60 % bija uzstādīts ļoti augstu, īpaši ņemot vērā skaitļus 2018. gada beigās un izvērtēšanas perspektīvas, kas liecina, ka bez papildu politikas vai pašreizējo pasākumu pastiprināšanas šis mērķis netiks sasniegts. EESK vēlas, lai uz jauno impulsu Eiropas zaļajam kursam tiktu attiecināta izvirzītajiem mērķiem atbilstoša Eiropas pētniecības un izstrādes politika, lai tam būtu paredzēta vadība un īsāki īstenošanas termiņi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komiteja iesaka noteikt īsākus termiņus un vidēja termiņa mērķus ne tikai CO2 emisijām, bet arī paredzēt konkrētus un kvantitatīvus mērķus, kas būtu vērsti uz atkarības samazināšanu no naftas, trokšņa emisiju un gaisa piesārņojuma mazināšanu. Komiteja uzsver, ka enerģētikas pārkārtošanas gaitā nedrīkst pasliktināties dzīves apstākļi atsevišķās Eiropas daļās. Pārkārtošanās jāīsteno taisnīgi un ņemot vērā ekonomiskās, sociālās un teritoriālās īpatnības, neapdraudot tās mērķus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kā jau minēts iepriekšējos atzinumos (2011. un 2015. gadā), EESK atgādina par svarīgo apgalvojumu ceļveža 18. punktā – “mobilitātes ierobežošana nav risinājums”. EESK uzskata par svarīgu atgādināt, ka šis apgalvojums nav jāsaprot kā tāds, kas ir pretrunā pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt transporta energoefektivitāti un samazināt emisijas. Eiropa pašlaik saskaras ar grūtībām. Taču tas nav iemesls, lai mainītu vispārējo mērķi. Ar Eiropas iekšējā tirgus organizāciju saistīto ceļveža mērķu īstenošanā ir panākts būtisks progress. Būtu ļoti žēl, ja turpmākajos gados dažādu Eiropas iniciatīvu sociālie un vides mērķi tiktu novirzīti otrajā plānā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ceļvedī ņemta vērā vajadzība palielināt alternatīvo transporta veidu, kas aizstātu autotransportu, konkurētspēju. Komiteja joprojām atbalsta šo mērķi, taču tas jāīsteno, nevis kavējot efektīvu un ilgtspējīgu autotransporta pakalpojumu attīstību ES, bet gan sekmējot dzelzceļa pārvadājumu, iekšējo ūdensceļu un jūras pārvadājumu īsos attālumos jaudu un paaugstinot šo pārvadājumu kvalitāti, kā arī veicinot efektīvus intermodālo pārvadājumu pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK ir gandarīta par progresu sociālajā jomā (Eiropas Darba iestādes izveide, SDO Konvencijas par darbu jūrniecībā iekļaušana Eiropas tiesību aktos, 2011. gada decembra autotransporta tiesību aktu kopumā paredzēto uzraudzības pasākumu īstenošana u. c.). Tomēr EESK joprojām pauž bažas par spriedzi, ko rada atšķirīgais sociālās aizsardzības un algu līmenis kravu autopārvadājumu tirgū, kā arī par atsevišķiem nepienācīgiem darba apstākļiem. Tāpat kā 2011. un 2015. gadā, EESK aicina uzlabot ceļu satiksmes drošību, sociālos standartus, cilvēkresursus un finanšu resursus, kas atvēlēti noteikumu un tiesību aktu ievērošanas kontrolei. Visbeidzot EESK vēlētos, lai Komisija risina “algoto darbinieku – darba ņēmēju” jautājumu saistībā ar platformām, kuras nodarbojas ar piegādei uz mājām. Tāpat kā atzinumā TEN/697 (4), Komiteja aicina atbalstīt darba ņēmēja statusu un cīnīties pret sociālo dempingu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Iepriekšējos atzinumos (2011. un 2015. gadā) EESK izteica nopietnas šaubas par to, cik pamatots ir ceļvedī ierosinātais konkrētais mērķis – kravu novirzīšana uz citiem transporta veidiem. Šis mērķis paredz līdz 2030. gadam 30 % no kravu autopārvadājumiem attālumā, kas pārsniedz 300 km, novirzīt uz citiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļu vai ūdens transportu, un līdz 2050. gadam – vairāk nekā 50 %. Novērtējuma elementi skaidri parāda, ka izmaiņas transporta veidu sadalījumā līdz šim nav notikušas. Šajā sakarā EESK piekrīt Eiropas Parlamenta 2015. gada rezolūcijā par ceļveža īstenošanu paustajam apgalvojumam, ka ceļvedī paredzētā kravu novirzīšanas stratēģija nav bijusi sekmīga, un tāpēc ir jāuzlabo visu transporta veidu ilgtspēja un jārod risinājumi komodāliem pārvadājumiem. Eiropas zaļais kurss un tā mērķis līdz 2050. gadam transporta nozarē SEG emisijas samazināt par 90 % liek mainīt ierasto kārtību, taču nesniedz atbildes uz praktiskiem jautājumiem saistībā ar šo jauno mērķi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK atkārtoti pauž bažas par Eiropas un tās uzņēmumu konkurētspēju. EESK ir dziļi pārliecināta, ka priekšroka dodama globāliem pasākumiem. Reģionālie vai kontinentālie pasākumi, piemēram, patērētāju tiesības, sociālie standarti un ilgtspējas veicināšanas pasākumi Eiropas Savienībā, būtu jāpiemēro arī transporta uzņēmumiem no trešām valstīm, kuri veic pārvadājumus uz iekšējo tirgu, no iekšējā tirgus un darbojas iekšējā tirgū, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē un novēršot oglekļa emisiju pārvirzi un darbvietu zudumu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK ņem vērā, ka abos iepriekšējos novērtējumos pamatā ir atzīts, ka ir par agru, lai pilnībā novērtētu ceļveža īstenošanas rezultātus. EESK uzskata par neapmierinošu to, ka nav pietiekamu vērtēšanas kritēriju, ar kuriem varētu veikt ticamu novērtējumu jebkurā stratēģijas novērtēšanas posmā. Šāds apgalvojums nav apmierinošs it sevišķi tāpēc, ka īstenošanas pasākumi jau tiek veikti attiecīgi piecus gadus (2016. g.) un deviņus gadus (2020. g.). Šādā kontekstā EESK norāda uz 2011. gada atzinumā formulēto ieteikumu izstrādāt precīzāku darba plānu 2013.-2020. gadam, lai atvieglotu novērtēšanu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Gan 2016. gada, gan 2020. gada novērtējumā īpaša uzmanība pievērsta Eiropas vienotās transporta telpas pilnīgai izveidei, bet 2020. gada novērtējumā īpaši uzsvērts, ka ES vienotais tirgus ir spēcīgs un izmaksu ziņā efektīvs pārmaiņu virzītājspēks un ka tehnoloģiskās pārmaiņas tiek plaši atbalstītas, kā arī izcelts, ka šim aspektam ir svarīga nozīme publisko un privāto investīciju veicināšanā šajā jomā. Ņemot vērā šo apgalvojumu, EESK ir pārsteigta, ka Komisijas 2020. gada Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā nav pievērsta lielāka uzmanība ilgtspējas un digitalizācijas mērķu savstarpējai saiknei, tostarp sociālajiem un kohēzijas aspektiem. Šajā sakarā EESK pauž nožēlu, ka pirms jaunās stratēģijas pieņemšanas nav bijis pabeigts 2020. gada novērtējums. Tas būtu devis iespēju stratēģijas izstrādē ņemt vērā novērtējuma secinājumus. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK pauž nožēlu, ka novērtējumā nav pietiekami uzsvērtas problēmas un novēlojumi TEN-T īstenošanā, īpaši attiecībā uz pamattīkla koridoriem. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK norāda, ka ir svarīgi, izmantojot, piemēram, līdzdalības dialogu, kā tas ieteikts EESK 2012. gada atzinumā, panākt pilsoniskās sabiedrības un ieinteresēto personu atbalstu. Laba politikas mērķu izpratne un atbalsts tiem būs ļoti noderīgs rezultātu sasniegšanai. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK joprojām atbalsta Eiropas transporta tīkla programmu. Saistībā ar zaļo kursu EESK ir aicinājusi, aicina un arī turpmāk aicinās izstrādāt politiku ieguldījumiem mūsdienīgā infrastruktūrā, kas būtu pielāgota nākotnes izaicinājumiem (5). EESK joprojām atbalsta Eiropas transporta tīkla programmu. Turklāt Komiteja iesaka par prioritāriem izvirzīt tiešos savienojumus starp lidostu mezgliem un ātrgaitas dzelzceļa tīklu, turklāt tā pastāvēšana uzskatāma par priekšnoteikumu diskusiju sākšanai par iespējamu lidojumu aizliegšanu īsos attālumos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK atkārtoti pauž atbalstu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidei un īstenošanai. Ņemot vērā TEN/697 atzinumu un krīzes apstākļus, Komiteja aicina dalībvalstis un visas aviācijas nozares ieinteresētās personas veicināt ES vērienīgo mērķu pilnīgu un ātru īstenošanu attiecībā uz Eiropas gaisa transporta nozares drošību, rentabilitāti, veiktspēju un ilgtspēju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dzelzceļa transporta politikā Komisija līdz šim ir koncentrējusies galvenokārt uz konkurenci dzelzceļa nozarē, bet nav konsekventi centusies sasniegt baltajā grāmatā par transportu izvirzītos vides politikas mērķus. EESK norāda, ka integrētas dzelzceļa sistēmas var garantēt taisnīgu sadalījumu tikpat labi kā neintegrētas sistēmas. Nodalīšanai dalībvalstīs ir bijušas atšķirīgas sekas atkarībā no infrastruktūras stāvokļa, ritošā sastāva kvalitātes un daudzuma, kā arī nodalīšanas modeļa. Jauno privāto pārvadātāju konkurētspējas pamatā bieži vien ir sliktāki darba apstākļi. “Vienotais modelis” dzelzceļa nozarē nav apmierinošs: ir jāņem vērā ģeogrāfiskās iezīmes, modeļa ietekme, dzelzceļa līniju izvietojums, kā arī kravas un pasažieru transporta ekspluatācijas veidi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Apjomīgās summas, ko paredzēts piešķirt, lai līdz 2050. gadam panāktu oglekļneitralitāti un līdz 2030. gadam samazinātu SEG emisijas vismaz par 50 %, visticamāk, ienesīs izmaiņas transporta nozarē. EESK vēlas, lai transporta jomā tiktu izveidots Taisnīgas pārkārtošanās fonds, kas konkrēti atbalstītu nozares darba ņēmējus un uzņēmumus, kas ne vienmēr ir lieli uzņēmumi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kopš 2011. gada ir panākts progress sociālajā aspektā, tostarp īstenojot SDO 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā. Tomēr šie minimālie noteikumi nevar nodrošināt attiecīgajiem darba ņēmējiem Eiropas projektam atbilstošus darba apstākļus. EESK vēlas, lai pēc atteikšanās no Eiropas karoga projekta Eiropas Komisija turpinātu sociālo standartu saskaņošanu attiecībā uz satiksmi ES robežās, vienlaikus ņemot vērā arī nepieciešamību šajā jomā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Saistībā ar Eiropas reģistra un karoga izveidi EESK konstatē, ka novērtējumā nav ņemti vērā daudzie un sarežģītie iemesli, kuru dēļ šis mērķis nav sasniegts. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Attiecībā uz “Eiropas Transporta pētniecības, inovāciju un ieviešanas stratēģiju” jaunajiem Eiropas zaļā kursa mērķiem ir vajadzīgi efektīvi resursu mobilizēšanas noteikumi un pastiprināta koordinācija starp dažādiem nozares dalībniekiem. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK atgādina, ka 2011. gada atzinumā par Eiropas transporta politikas sociālajiem aspektiem Komiteja ieteica: “Lai sievietes un gados jaunus darbiniekus piesaistītu darbam transporta nozarē, EESK iesaka veikt pasākumus, ar ko uzlabot nodarbinātības kvalitāti visās transporta veidu grupās, darba apstākļus, apmācību un mūžizglītību, karjeras izaugsmes iespējas, ekspluatācijas drošību, arodveselību un darba drošību, kā arī labāk saskaņot darba un privāto dzīvi” (6). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK atkārtoti norāda, ka ir jāizveido transporta nozares sociālo, nodarbinātības un apmācības jautājumu novērošanas centrs. Ir jāievieš stimuli, kas veicinātu kvalitātes standartu pieņemšanu visā transporta nozarē. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitejas 2011. gada atzinumā norādīts, ka “ceļveža sociālā dimensija kopumā ir vāja”. Tādu pašu piezīmi EESK izsaka par novērtējuma dokumentu. EESK skatījumā prioritārs ir sociālais novērtējums, kas būtu jāsaista ar iepriekšējā punktā minēto prasību izveidot sociālo jautājumu novērošanas centru. Nozarē pieprasītās pārmaiņas un pārmaiņu temps noteikti radīs spriedzi organizācijām, kā arī cilvēkiem, kas tajās darbojas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Veselības krīze un plašāka tiešsaistes pārdošana ar piegādi mājās vai tuvu mājām ir palielinājusi “individualizētos” preču pārvadājumus, īpaši pilsētās. Šo izplatīšanas veidu straujais pieaugums rada sastrēgumus un piesārņojumu pilsētās, un tas tāpat kā enerģētikas jomā liek risināt pēdējā kilometra jautājumu. Šāda veida patēriņš rada arvien lielāku skaitu problēmu laikā, kad paātrinās CO2 emisiju mazināšanas pasākumu ieviešana īpaši blīvi apdzīvotās teritorijās. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESK ņem vērā progresu, kas panākts elektrisko transportlīdzekļu jomā, un ļoti atšķirīgo situāciju dažādās ES valstīs. Minētais progress galvenokārt panākts, īstenojot katras konkrētās dalībvalsts tiesību aktus, un tam ir vajadzīga infrastruktūra un jārisina standartizācijas jautājumi. Komitejas atzinumā par šo tematu (7) jau ir izteikts pilnīgs atbalsts pasākumiem, kas paredzēti elektrisko transportlīdzekļu attīstīšanai. Komiteja atzinīgi, taču piesardzīgi vērtē dekarbonizētas enerģijas izmantošanu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESK norāda, ka baltajā grāmatā galvenā uzmanība pievērsta tehnoloģiju inovācijai un nav ņemti vērā citi svarīgi ilgtspējīgas mobilitātes politikas aspekti, kas arī var būt novatoriski (piemēram, nesaistoši pasākumi un sociālās inovācijas pasākumi, piemēram, jaunas plānošanas pieejas, iedzīvotāju līdzdalība, inovatīvas izpratnes veidošanas metodes u. c.). Tāpēc ir vajadzīga plašāka inovācijas definīcija. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Lai gan nemotorizēti transportlīdzekļi tika atzīti 2011. gadā, to popularizēšanai joprojām netiek pievērsta pietiekama uzmanība un trūkst saskaņotības. Daudzas pilsētas veic ieguldījumus gājēju un veloinfrastruktūrā (piemēram, saistībā ar ERAF programmām). Tomēr šobrīd Eiropas Savienībai nav ne stratēģijas, ne administratīvo un pārvaldības spēju, lai šo jautājumu risinātu visaptverošā, starpnozaru un integrētā aspektā. EESK vēlas norādīt uz atzinumu par aktīvas pārvietošanās veidu, piemēram, ar velobraukšanas vai staigāšanas, iespējamo labvēlīgo ietekmi uz veselību Eiropā; Komiteja tajā apzināti ierosinājusi “nelielus pasākumus”, kas vairotu velobraukšanas un staigāšanas iespējas labvēlīgi ietekmēt veselību un pieejamību Eiropas iedzīvotājiem. Tāpēc EESK iesaka izstrādāt ES stratēģiju par nemotorizētiem transportlīdzekļiem, kas dotu iespēju īstenot konkrētus ES stratēģiskās plānošanas, projektēšanas un ieguldījumu pasākumus velobraukšanas un staigāšanas labā. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Runājot par pilsētu mobilitātes plāniem, kopš ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāna pamatnostādņu publicēšanas 2013. gadā, Komisija ar ES līdzekļiem ir finansējusi simtiem pilsētu visā Eiropā (piemēram, “Civitas” iniciatīva), lai nodrošinātu ilgtspējīga pilsētas transporta līdzsvarotu un integrētu attīstību. Par to liecina ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāna pieņemšanas iespaidīgās un produktīvās sekas Eiropā. Jānorāda, ka runa ir par līdzdalības pieejas izmantošanu, kas virzīta uz to cilvēku vajadzībām, kuri ir procesa centrā. Visaptveroša un ilgtspējīga pilsētu mobilitātes plānošana ir pierādījusi, ka tā var kļūt par efektīvu līdzekli klimata, enerģētikas un vides problēmu risināšanai. EESK vēlas rosināt Eiropas iniciatīvu, kas šķiet nepieciešama, lai ES valstīs izveidotu valstu sistēmas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu izstrādei un īstenošanai, jo tie ir galvenie stratēģiskie instrumenti pilsētu mobilitātes plānošanai. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Attiecībā uz komunikāciju un zināšanu pārnesi pilsētu mobilitātes jomā EESK ņem vērā izcilo darbu, kas paveikts, 2014. gadā izveidojot “ELTIS” portālu – pilsētu mobilitātes novērošanas centru, kas sekmē attīstības un labas prakses piemēru pamanāmību. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Eiropā joprojām plašu atzinību nav guvuši pasākumi, kas saistīti ar ceļu lietošanas maksu un sistēmām, kas kontrolē transportlīdzekļu iebraukšanu pilsētu teritorijā. Baltajā grāmatā norādīts, ka ar sastrēgumiem saistītās izmaksas līdz 2050. gadam palielināsies par aptuveni 50 % un ka ir jāizvērtē pašreizējās ceļu lietošanas maksājumu iekasēšanas sistēmas, paredzot stimulus dalībvalstīm, kuras sāk izmēģinājuma projektus šīm pamatnostādnēm atbilstošu sistēmu ieviešanai. Viens no risinājumiem varētu būt sabiedriskā transporta un nemotorizētas mobilitātes popularizēšana un stimulēšana. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Baltajā grāmatā bija paredzēta arvien plašāka alternatīvo degvielu (piemēram, elektrodzinēju vai ūdeņraža dzinēju) izmantošana kā ieguldījums ekoloģiski tīrāka transporta jomā. Kaut arī alternatīvo degvielu ražošana pēdējos desmit gados ir uzlabojusies un palielinājusies, 2018. gadā tikai 33 % Eiropas elektroenerģijas tika iegūta no atjaunojamiem energoresursiem. Tādēļ EESK uzskata, ka transportlīdzekļu emisijas un to oglekļa pēda būtu jāizvērtē visā to dzīves ciklā. Turklāt iekšdedzes dzinēju aizstāšana ar elektriskajiem transportlīdzekļiem nemazinās satiksmes sastrēgumus mūsu pilsētās. |
| --- | --- |

4.18.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 158. lpp.

1

(2)  OV C 24, 28.1.2012., 146. lpp.

2

(3)  SWD(2016) 226.

3

(4)  OV C 14 du 15.1.2020., 112. lpp.

4

(5)  EESK atzinums “ES transporta politikas ilgtspējīga attīstība un TEN-T plānošana” (izpētes atzinums) (OV C 248, 25.8.2011., 31. lpp.) (TEN/446).

5

(6)  EESK atzinums par tematu “ES politikas ietekme uz transporta nozares darbinieku nodarbinātības iespējām, apmācības vajadzībām un darba apstākļiem” (izpētes atzinums) (OV C 248, 25.8.2011., 22. lpp.) (CESE 1006/2011).

6

(7)  EESK atzinums par tematu “Virzība uz elektrotransportlīdzekļu plašāku ieviešanu” (izpētes atzinums) (OV C 44, 11.2.2011., 47. lpp.) (CESE 989/2010).

7

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/106

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007”

(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

(2021/C 341/15)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 24.3.2021.
  Padome, 31.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 187/0/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 24.3.2021.

Padome, 31.3.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

187/0/2

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 561. plenārsesijā, kas notika 2021. gada 9. un 10. jūnijā (9. jūnija sēdē), ar 187 balsīm par un 2 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/107

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, groza Regulu (ES) 2017/625”

(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

(2021/C 341/16)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 11.3.2021.
  Padome, 17.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts, 114. pants, 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 212/0/4 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 11.3.2021.

Padome, 17.3.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts, 114. pants, 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

212/0/4

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 561. plenārsesijā, kas notika 2021. gada 9. un 10. jūnijā (9. jūnija sēdē), ar 212 balsīm par un 4 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/108

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007”

(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

(2021/C 341/17)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 26.4.2021.
  Padome, 6.5.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.6.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 561 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 221/0/7 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 26.4.2021.

Padome, 6.5.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

9.6.2021.

Plenārsesija Nr.

561

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

221/0/7

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 561. plenārsesijā, kas notika 2021. gada 9. un 10. jūnijā (9. jūnija sēdē), ar 221 balsi par un 7 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2021. gada 9. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---