# Euroopa Liidu C 273/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 273 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik8. juuli 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 273

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik8. juuli 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2021/C 273/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 32/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeidVastu võetud nõukogu poolt 14. juunil 2021 | 1 |
| 2021/C 273/02 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 32/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeid | 14 |

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2021/C 273/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 32/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeidVastu võetud nõukogu poolt 14. juunil 2021

1

2021/C 273/02

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 32/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeid

14

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 8.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 273/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 32/2021

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeid

Vastu võetud nõukogu poolt 14. juunil 2021

2021/C 273/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1315/2013 (4) on kehtestatud kodanike teenistuses olevate, liidu sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks vajalike ajakohaseimate liidu koostalitlusvõimeliste võrkude loomise ühisraamistik, aidates luua Euroopa ühtset transpordi- ja liikuvuspiirkonda ning tugevdades seeläbi siseturgu. Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) koosneb kahetasandilisesest struktuurist, mis hõlmab üldvõrku ja põhivõrku. Üldvõrk tagab kõigi liidu piirkondade ühendatuse, samal ajal kui põhivõrk koosneb liidu jaoks strateegiliselt kõige tähtsamatest üldvõrgu osadest. Määruses (EL) nr 1315/2013 seatakse siduvad lõpliku väljaarendamise eesmärgid, st et põhivõrk tuleb lõplikult välja arendada 2030. aastaks ja üldvõrk 2050. aastaks, seades esikohale eelkõige piiriülesed ühendused, parandades koostalitlusvõimet ja aidates kaasa liidu mitmeliigilise transpordi taristu integreerimisele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1315/2013 (4) on kehtestatud kodanike teenistuses olevate, liidu sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks vajalike ajakohaseimate liidu koostalitlusvõimeliste võrkude loomise ühisraamistik, aidates luua Euroopa ühtset transpordi- ja liikuvuspiirkonda ning tugevdades seeläbi siseturgu. Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) koosneb kahetasandilisesest struktuurist, mis hõlmab üldvõrku ja põhivõrku. Üldvõrk tagab kõigi liidu piirkondade ühendatuse, samal ajal kui põhivõrk koosneb liidu jaoks strateegiliselt kõige tähtsamatest üldvõrgu osadest. Määruses (EL) nr 1315/2013 seatakse siduvad lõpliku väljaarendamise eesmärgid, st et põhivõrk tuleb lõplikult välja arendada 2030. aastaks ja üldvõrk 2050. aastaks, seades esikohale eelkõige piiriülesed ühendused, parandades koostalitlusvõimet ja aidates kaasa liidu mitmeliigilise transpordi taristu integreerimisele.

| (2) | Vajadusest ja siduvast ajakavast hoolimata on kogemused näidanud, et paljud TEN-T lõplikuks väljaarendamiseks mõeldud investeeringud jäävad pidama arvukate, erinevate ja keerukate loamenetluste, piiriüleste hankemenetluste ja muude menetluste taha. Selline olukord seab ohtu projektide õigeaegse ellurakendamise ja paljudel juhtudel on tulemuseks märkimisväärsed viivitused ja suuremad kulud. Lisaks võib see tekitada projektiarendajates ja võimalikes erainvestorites ebakindlust ning viia mõnel juhul isegi selleni, et projekte ei viida esialgu kavandatud kujul ellu. Käesoleva direktiivi eesmärk on nende küsimuste lahendamine ning TEN-T lõpliku koordineeritud ja õigeaegse väljaarendamise võimaldamine liidu tasandil võetavate ühtlustatud meetmete abil. Kui liikmesriigid koostavad oma riiklikke kavasid ja programme, peaksid nad kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 49 lõikega 2 võtma arvesse TEN-T arendamist. |
| --- | --- |

(2)

Vajadusest ja siduvast ajakavast hoolimata on kogemused näidanud, et paljud TEN-T lõplikuks väljaarendamiseks mõeldud investeeringud jäävad pidama arvukate, erinevate ja keerukate loamenetluste, piiriüleste hankemenetluste ja muude menetluste taha. Selline olukord seab ohtu projektide õigeaegse ellurakendamise ja paljudel juhtudel on tulemuseks märkimisväärsed viivitused ja suuremad kulud. Lisaks võib see tekitada projektiarendajates ja võimalikes erainvestorites ebakindlust ning viia mõnel juhul isegi selleni, et projekte ei viida esialgu kavandatud kujul ellu. Käesoleva direktiivi eesmärk on nende küsimuste lahendamine ning TEN-T lõpliku koordineeritud ja õigeaegse väljaarendamise võimaldamine liidu tasandil võetavate ühtlustatud meetmete abil. Kui liikmesriigid koostavad oma riiklikke kavasid ja programme, peaksid nad kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 49 lõikega 2 võtma arvesse TEN-T arendamist.

| (3) | Käesolev direktiiv peaks hõlmama projektidega seotud menetlusi, sealhulgas keskkonnamõju hindamise menetlust. Käesolev direktiiv ei tohiks aga piirata linna- või maakasutuse planeerimist, riigihankelepingute sõlmimist ega strateegilisel tasandil läbi viidavaid projektiga mitteseotud menetlusi, nagu keskkonnamõju strateegiline hindamine, avaliku sektori eelarve kavandamine ning riiklikud või piirkondlikud transpordikavad. Selleks et suurendada loamenetluste tõhusust ja tagada projektide kvaliteetne dokumentatsioon, peaksid projektiarendajad enne loamenetluse algust tegema ettevalmistavaid töid, nagu eeluuringud ja koostama aruanded. Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada vaideid menetleva asutuse või kohtu menetluste suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev direktiiv peaks hõlmama projektidega seotud menetlusi, sealhulgas keskkonnamõju hindamise menetlust. Käesolev direktiiv ei tohiks aga piirata linna- või maakasutuse planeerimist, riigihankelepingute sõlmimist ega strateegilisel tasandil läbi viidavaid projektiga mitteseotud menetlusi, nagu keskkonnamõju strateegiline hindamine, avaliku sektori eelarve kavandamine ning riiklikud või piirkondlikud transpordikavad. Selleks et suurendada loamenetluste tõhusust ja tagada projektide kvaliteetne dokumentatsioon, peaksid projektiarendajad enne loamenetluse algust tegema ettevalmistavaid töid, nagu eeluuringud ja koostama aruanded. Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada vaideid menetleva asutuse või kohtu menetluste suhtes.

| (4) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada projektide suhtes, mis on TEN-T põhivõrgu eelnevalt kindlaks määratud lõikude osad vastavalt käesoleva direktiivi lisas esitatud loetelule, ja muude põhivõrgukoridoride projektide suhtes, mille kogumaksumus ületab 300 000 000 eurot. Projektid, mille maksumus ületab sellise summa, on tihtipeale strateegiliselt tähtsad liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamise seisukohalt ja aitavad saavutada määruse (EL) nr 1315/2013 eesmärke. Põhivõrgukoridoride ühendused on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1316/2013 (5) esitatud ühendamiste abil ja määruses (EL) nr 1315/2013 esitatud põhivõrgukaartide abil. Kõnealuste kaartide tehniline alus pärineb TEN-T interaktiivsest geograafilisest ja tehnilisest infosüsteemist (TENtec), mis sisaldab üksikasjalikumaid andmeid TEN-T taristu kohta. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada projektide suhtes, mis on TEN-T põhivõrgu eelnevalt kindlaks määratud lõikude osad vastavalt käesoleva direktiivi lisas esitatud loetelule, ja muude põhivõrgukoridoride projektide suhtes, mille kogumaksumus ületab 300 000 000 eurot. Projektid, mille maksumus ületab sellise summa, on tihtipeale strateegiliselt tähtsad liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamise seisukohalt ja aitavad saavutada määruse (EL) nr 1315/2013 eesmärke. Põhivõrgukoridoride ühendused on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1316/2013 (5) esitatud ühendamiste abil ja määruses (EL) nr 1315/2013 esitatud põhivõrgukaartide abil. Kõnealuste kaartide tehniline alus pärineb TEN-T interaktiivsest geograafilisest ja tehnilisest infosüsteemist (TENtec), mis sisaldab üksikasjalikumaid andmeid TEN-T taristu kohta.

| (5) | Üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud projektid tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta, kuna nende kasutuselevõtt ei piirdu põhivõrguga. |
| --- | --- |

(5)

Üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud projektid tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta, kuna nende kasutuselevõtt ei piirdu põhivõrguga.

| (6) | Siiski võivad liikmesriigid kohaldada käesolevat direktiivi muude põhivõrgu ja üldvõrgu projektide suhtes, sealhulgas üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud projektide suhtes, et saavutada transporditaristu projektide ühtlustatud käsitlust. Kui liikmesriikide ametiasutused avaldavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate üksikprojektide loetelud, võib see suurendada projektiarendajate jaoks läbipaistvust seoses TEN-T nii käimasolevate kui ka tulevaste töödega. |
| --- | --- |

(6)

Siiski võivad liikmesriigid kohaldada käesolevat direktiivi muude põhivõrgu ja üldvõrgu projektide suhtes, sealhulgas üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud projektide suhtes, et saavutada transporditaristu projektide ühtlustatud käsitlust. Kui liikmesriikide ametiasutused avaldavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate üksikprojektide loetelud, võib see suurendada projektiarendajate jaoks läbipaistvust seoses TEN-T nii käimasolevate kui ka tulevaste töödega.

| (7) | Arvestades eri keskkonnamõju hindamisi, mida on liidu ja liikmesriikide õigusest tulenevalt vaja põhivõrgu projektide jaoks loa saamiseks, peaksid liikmesriigid võimaluse korral ja asjakohasel juhul kehtestama liidu ja liikmesriikide õiguse nõuetele vastava ühise lihtsustatud menetluse, et aidata saavutada käesoleva direktiivi eesmärki ehk meetmete tõhustamist. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades eri keskkonnamõju hindamisi, mida on liidu ja liikmesriikide õigusest tulenevalt vaja põhivõrgu projektide jaoks loa saamiseks, peaksid liikmesriigid võimaluse korral ja asjakohasel juhul kehtestama liidu ja liikmesriikide õiguse nõuetele vastava ühise lihtsustatud menetluse, et aidata saavutada käesoleva direktiivi eesmärki ehk meetmete tõhustamist.

| (8) | Asjakohasel juhul tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid projekte käsitleda eelisjärjekorras. Selline käsitlemine võib hõlmata lühemaid tähtaegu, samaaegseid menetlusi või kaebuste menetlemise piiratud tähtaegu, tagades samal ajal, et kooskõlas liidu ja liikmesriikide õigusega saavutatakse ka muude horisontaalsete poliitikavaldkondade, näiteks keskkonnapoliitika eesmärgid, mille eesmärk on vältida, ennetada, vähendada või kompenseerida kahjulikku mõju keskkonnale. Paljude liikmesriikide õigusraamistikus käsitletakse eelisjärjekorras teatavaid projektiliike, lähtudes nende strateegilisest tähtsusest majanduse jaoks. Kui selline eelisjärjekord on liikmesriigi õigusraamistikus olemas, tuleks seda automaatselt kohaldada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate projektide suhtes. Sellele vaatamata peaks liikmesriikidel olema õigus katsetada piiratud arvu projektide puhul konkreetseid loamenetlusi, et hinnata nende võimalikku laiendamist teistele projektidele. Nimetatud katsetamise ajal ei tohiks asjaomane liikmesriik olla kohustatud kohaldama selliseid katsemenetlusi teiste käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate projektide suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Asjakohasel juhul tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid projekte käsitleda eelisjärjekorras. Selline käsitlemine võib hõlmata lühemaid tähtaegu, samaaegseid menetlusi või kaebuste menetlemise piiratud tähtaegu, tagades samal ajal, et kooskõlas liidu ja liikmesriikide õigusega saavutatakse ka muude horisontaalsete poliitikavaldkondade, näiteks keskkonnapoliitika eesmärgid, mille eesmärk on vältida, ennetada, vähendada või kompenseerida kahjulikku mõju keskkonnale. Paljude liikmesriikide õigusraamistikus käsitletakse eelisjärjekorras teatavaid projektiliike, lähtudes nende strateegilisest tähtsusest majanduse jaoks. Kui selline eelisjärjekord on liikmesriigi õigusraamistikus olemas, tuleks seda automaatselt kohaldada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate projektide suhtes. Sellele vaatamata peaks liikmesriikidel olema õigus katsetada piiratud arvu projektide puhul konkreetseid loamenetlusi, et hinnata nende võimalikku laiendamist teistele projektidele. Nimetatud katsetamise ajal ei tohiks asjaomane liikmesriik olla kohustatud kohaldama selliseid katsemenetlusi teiste käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate projektide suhtes.

| (9) | Et teha võimalikuks kogu menetluse selge juhtimine ja pakkuda projektiarendajatele kontaktpunkti, tuleks põhivõrgukoridoride projekte toetada tõhusate loamenetlustega. Liikmesriigid peaksid olenevalt oma riigisisesest õigusraamistikust ja halduskorraldusest ning asjaomastest projektiliikidest määrama selleks ühe ametiasutuse või mitu ametiasutust. Kui liikmesriik määrab mitu asutust, peab ta tagama, et konkreetse projekti jaoks on määratud ainult üks konkreetne asutus ja loamenetlus. |
| --- | --- |

(9)

Et teha võimalikuks kogu menetluse selge juhtimine ja pakkuda projektiarendajatele kontaktpunkti, tuleks põhivõrgukoridoride projekte toetada tõhusate loamenetlustega. Liikmesriigid peaksid olenevalt oma riigisisesest õigusraamistikust ja halduskorraldusest ning asjaomastest projektiliikidest määrama selleks ühe ametiasutuse või mitu ametiasutust. Kui liikmesriik määrab mitu asutust, peab ta tagama, et konkreetse projekti jaoks on määratud ainult üks konkreetne asutus ja loamenetlus.

| (10) | Ühe asutuse määramine projektiarendaja kontaktpunktiks peaks vähendama menetluste keerukust ning suurendama nende tõhusust ja läbipaistvust. Samuti peaks see asjakohasel juhul parandama liikmesriikide koostööd. Menetlused peaksid edendama tegelikku koostööd projektiarendajate ja määratud asutuse vahel. |
| --- | --- |

(10)

Ühe asutuse määramine projektiarendaja kontaktpunktiks peaks vähendama menetluste keerukust ning suurendama nende tõhusust ja läbipaistvust. Samuti peaks see asjakohasel juhul parandama liikmesriikide koostööd. Menetlused peaksid edendama tegelikku koostööd projektiarendajate ja määratud asutuse vahel.

| (11) | Määratud asutusele võib usaldada muu hulgas ülesandeid, mis on seotud loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste korral põhivõrgu taristu taastamisele suunatud eriprojektide koordineerimise ja neile loa andmisega kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega. |
| --- | --- |

(11)

Määratud asutusele võib usaldada muu hulgas ülesandeid, mis on seotud loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste korral põhivõrgu taristu taastamisele suunatud eriprojektide koordineerimise ja neile loa andmisega kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega.

| (12) | Käesolevas direktiivis sätestatud menetlus ei tohiks piirata rahvusvahelise ja liidu õiguse nõuete, sealhulgas keskkonna- ja inimeste tervise kaitse nõuete järgimist. Käesolev direktiiv ei tohiks alandada kahjuliku keskkonnamõju vältimiseks, ennetamiseks, vähendamiseks või kompenseerimiseks ette nähtud standardeid. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas direktiivis sätestatud menetlus ei tohiks piirata rahvusvahelise ja liidu õiguse nõuete, sealhulgas keskkonna- ja inimeste tervise kaitse nõuete järgimist. Käesolev direktiiv ei tohiks alandada kahjuliku keskkonnamõju vältimiseks, ennetamiseks, vähendamiseks või kompenseerimiseks ette nähtud standardeid.

| (13) | Pidades silmas põhivõrgu väljaarendamise hädavajalikkust, tuleks koos loamenetluste lihtsustamisega kehtestada tähtaeg menetlustele, mille tulemuseks on transporditaristu ehitusloa andmise otsuse vastuvõtmine. See tähtaeg peaks soodustama menetluste tõhusust ja ei tohiks mingil juhul olla vastuolus liidu rangete keskkonnakaitse ega üldsuse osalemise nõuetega. Loamenetluste tähtaega peaks olema võimalik pikendada igakülgselt põhjendatud juhtudel, sealhulgas juhul, kui ilmnevad ettenägematud asjaolud või kui see on vajalik keskkonnakaitseks. Pikendamine võiks olla väljendatud näiteks ajavahemiku, kuupäeva või kindlalt saabuva sündmusena. Pikendatud tähtaeg ei tohiks kindlasti hõlmata ajavahemikke, mis on vajalikud vaide- või kohtumenetluse läbiviimiseks või õiguskaitsevahendite taotlemiseks kohtus. Liikmesriike ei tohiks pidada vastutavaks juhul, kui tähtajast ei peeta kinni projektiarendaja põhjustatud viivituse tõttu, näiteks juhul, kui projektiarendaja ei pea kinni liikmesriigi õiguses sätestatud tähtajast või määratud asutuse soovituslikest tähtaegadest või kui projektiarendaja on tegutsenud liigselt viivitades. |
| --- | --- |

(13)

Pidades silmas põhivõrgu väljaarendamise hädavajalikkust, tuleks koos loamenetluste lihtsustamisega kehtestada tähtaeg menetlustele, mille tulemuseks on transporditaristu ehitusloa andmise otsuse vastuvõtmine. See tähtaeg peaks soodustama menetluste tõhusust ja ei tohiks mingil juhul olla vastuolus liidu rangete keskkonnakaitse ega üldsuse osalemise nõuetega. Loamenetluste tähtaega peaks olema võimalik pikendada igakülgselt põhjendatud juhtudel, sealhulgas juhul, kui ilmnevad ettenägematud asjaolud või kui see on vajalik keskkonnakaitseks. Pikendamine võiks olla väljendatud näiteks ajavahemiku, kuupäeva või kindlalt saabuva sündmusena. Pikendatud tähtaeg ei tohiks kindlasti hõlmata ajavahemikke, mis on vajalikud vaide- või kohtumenetluse läbiviimiseks või õiguskaitsevahendite taotlemiseks kohtus. Liikmesriike ei tohiks pidada vastutavaks juhul, kui tähtajast ei peeta kinni projektiarendaja põhjustatud viivituse tõttu, näiteks juhul, kui projektiarendaja ei pea kinni liikmesriigi õiguses sätestatud tähtajast või määratud asutuse soovituslikest tähtaegadest või kui projektiarendaja on tegutsenud liigselt viivitades.

| (14) | Liikmesriigid peaksid püüdma tagada, et loa andmise otsuse sisu või menetlemise seaduslikkust vaidlustavaid kaebusi menetletakse võimalikult tõhusalt. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid peaksid püüdma tagada, et loa andmise otsuse sisu või menetlemise seaduslikkust vaidlustavaid kaebusi menetletakse võimalikult tõhusalt.

| (15) | Kahte või enamat liikmesriiki hõlmavate TEN-T taristuprojektide loamenetluste koordineerimine on seotud teatavate probleemidega. Seetõttu peaksid asjaomaste liikmesriikide määratud asutused tegema koostööd oma ajakavade kooskõlastamiseks ja loamenetluse ühise ajakava kindlaksmääramiseks, niivõrd kui selline ajakavade kooskõlastamine ja ühise ajakava koostamine on võimalik ja asjakohane, võttes arvesse projekti ettevalmistatuse ja küpsuse astet, mis sõltub peamiselt projektiarendajast, eelkõige aga kuupäevast, millal projektiarendaja teatas projektist iga asjaomase liikmesriigi määratud asutusele. |
| --- | --- |

(15)

Kahte või enamat liikmesriiki hõlmavate TEN-T taristuprojektide loamenetluste koordineerimine on seotud teatavate probleemidega. Seetõttu peaksid asjaomaste liikmesriikide määratud asutused tegema koostööd oma ajakavade kooskõlastamiseks ja loamenetluse ühise ajakava kindlaksmääramiseks, niivõrd kui selline ajakavade kooskõlastamine ja ühise ajakava koostamine on võimalik ja asjakohane, võttes arvesse projekti ettevalmistatuse ja küpsuse astet, mis sõltub peamiselt projektiarendajast, eelkõige aga kuupäevast, millal projektiarendaja teatas projektist iga asjaomase liikmesriigi määratud asutusele.

| (16) | Määruse (EL) nr 1315/2013 kohaselt ametisse nimetatud Euroopa koordinaatoreid tuleks asjaomastest menetlustest teavitada, et hõlbustada nende sünkroniseerimist ja lõpuleviimist, võttes arvesse eesmärki viia põhivõrgu rakendamine lõpule tähtajaks ehk 2030. aastaks. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EL) nr 1315/2013 kohaselt ametisse nimetatud Euroopa koordinaatoreid tuleks asjaomastest menetlustest teavitada, et hõlbustada nende sünkroniseerimist ja lõpuleviimist, võttes arvesse eesmärki viia põhivõrgu rakendamine lõpule tähtajaks ehk 2030. aastaks.

| (17) | Seal, kus TEN-T laieneb kolmandatesse riikidesse, nagu nähtub määruses (EL) nr 1315/2013 esitatud näitlikelt kaartidelt, tuleks kõnealuseid kolmandaid riike kutsuda üles asjakohasel juhul kohaldama käesolevas direktiivis sätestatud normidega sarnaseid norme. |
| --- | --- |

(17)

Seal, kus TEN-T laieneb kolmandatesse riikidesse, nagu nähtub määruses (EL) nr 1315/2013 esitatud näitlikelt kaartidelt, tuleks kõnealuseid kolmandaid riike kutsuda üles asjakohasel juhul kohaldama käesolevas direktiivis sätestatud normidega sarnaseid norme.

| (18) | Piiriüleste projektidega seotud riigihankeid tuleks korraldada kooskõlas aluslepingutega ning kui see on kohane, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/24/EL (6) või direktiiviga 2014/25/EL (7). Selleks et tagada põhivõrgu piiriüleste projektide tõhus elluviimine, tuleks ühisettevõtte korraldatavate riigihangete suhtes kohaldada ühe liikmesriigi õigust. Erandina liidu riigihankeõigusest tuleks põhimõtteliselt kohaldada selle liikmesriigi õigust, kus on ühisettevõtte registrijärgne asukoht. Jätkuvalt peaks olema võimalik määrata kohaldatav õigus kindlaks valitsustevahelise kokkuleppega. Kui riigihanget korraldab ühisettevõtte tütarettevõtja, peaks see tütarettevõtja kohaldama ühe asjaomase liikmesriigi õigusnorme, mis võiks olla ühisettevõttele kohaldatav liikmesriigi õigus. Õiguskindluse huvides peaksid praegused hankestrateegiad jääma kohaldatavaks ühisettevõtte suhtes, mis on loodud enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(18)

Piiriüleste projektidega seotud riigihankeid tuleks korraldada kooskõlas aluslepingutega ning kui see on kohane, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/24/EL (6) või direktiiviga 2014/25/EL (7). Selleks et tagada põhivõrgu piiriüleste projektide tõhus elluviimine, tuleks ühisettevõtte korraldatavate riigihangete suhtes kohaldada ühe liikmesriigi õigust. Erandina liidu riigihankeõigusest tuleks põhimõtteliselt kohaldada selle liikmesriigi õigust, kus on ühisettevõtte registrijärgne asukoht. Jätkuvalt peaks olema võimalik määrata kohaldatav õigus kindlaks valitsustevahelise kokkuleppega. Kui riigihanget korraldab ühisettevõtte tütarettevõtja, peaks see tütarettevõtja kohaldama ühe asjaomase liikmesriigi õigusnorme, mis võiks olla ühisettevõttele kohaldatav liikmesriigi õigus. Õiguskindluse huvides peaksid praegused hankestrateegiad jääma kohaldatavaks ühisettevõtte suhtes, mis on loodud enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

| (19) | Komisjon ei osale üksikprojektide heakskiitmises süstemaatiliselt. Mõnel juhul on aga vaja teatavaid projekti ettevalmistamise aspekte kontrollida ja need heaks kiita liidu tasandil. Kui komisjon on menetlusesse kaasatud, käsitleb ta eelisjärjekorras liidu projekte ja tagab projektiarendajatele kindlustunde. Mõnel juhul on vaja heaks kiita riigiabi andmine. Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiiviga kehtestatud tähtpäevi, peaks liikmesriikidel olema kooskõlas riigiabi kontrollimise parimate tavade juhendiga õigus paluda komisjonil tegeleda nende põhivõrku käsitlevate projektidega, mis nende arvates on prioriteetsemad, kohaldades prognoositavamaid ajakavasid, lähtudes juhtumipõhisest lähenemisviisist või ühisest kavandamisest. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon ei osale üksikprojektide heakskiitmises süstemaatiliselt. Mõnel juhul on aga vaja teatavaid projekti ettevalmistamise aspekte kontrollida ja need heaks kiita liidu tasandil. Kui komisjon on menetlusesse kaasatud, käsitleb ta eelisjärjekorras liidu projekte ja tagab projektiarendajatele kindlustunde. Mõnel juhul on vaja heaks kiita riigiabi andmine. Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiiviga kehtestatud tähtpäevi, peaks liikmesriikidel olema kooskõlas riigiabi kontrollimise parimate tavade juhendiga õigus paluda komisjonil tegeleda nende põhivõrku käsitlevate projektidega, mis nende arvates on prioriteetsemad, kohaldades prognoositavamaid ajakavasid, lähtudes juhtumipõhisest lähenemisviisist või ühisest kavandamisest.

| (20) | Põhivõrgu taristuprojektide rakendamist tuleks toetada ka komisjoni suunistega, millega täpsustatakse teatavate projektiliikide elluviimist ja mis samal ajal järgivad liidu õigustikku. Sel eesmärgil annab komisjoni 27. aprilli 2017. aasta teatis „Loodust, rahvast ja majandust käsitlev tegevuskava“ suuniseid ning toob rohkem selgust selle kohta, kuidas järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (8) ning nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (9). Et tagada avaliku sektori raha eest parim hinna ja kvaliteedi suhe, tuleks seoses riigihangetega teha projektidele kättesaadavaks otsene tugi. |
| --- | --- |

(20)

Põhivõrgu taristuprojektide rakendamist tuleks toetada ka komisjoni suunistega, millega täpsustatakse teatavate projektiliikide elluviimist ja mis samal ajal järgivad liidu õigustikku. Sel eesmärgil annab komisjoni 27. aprilli 2017. aasta teatis „Loodust, rahvast ja majandust käsitlev tegevuskava“ suuniseid ning toob rohkem selgust selle kohta, kuidas järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (8) ning nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (9). Et tagada avaliku sektori raha eest parim hinna ja kvaliteedi suhe, tuleks seoses riigihangetega teha projektidele kättesaadavaks otsene tugi.

| (21) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt TEN-T väljaarendamise edendamiseks võetavate meetmete tõhustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda liidu tasandil võetavate ühtlustatud meetmete kaudu TEN-T projektide loamenetluste raamistikku tugevdades paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(21)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt TEN-T väljaarendamise edendamiseks võetavate meetmete tõhustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda liidu tasandil võetavate ühtlustatud meetmete kaudu TEN-T projektide loamenetluste raamistikku tugevdades paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (22) | Õiguskindluse huvides ei tohiks käesolevat direktiivi kohaldada nende loamenetluste suhtes, mis on alanud enne käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtpäeva, |
| --- | --- |

(22)

Õiguskindluse huvides ei tohiks käesolevat direktiivi kohaldada nende loamenetluste suhtes, mis on alanud enne käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtpäeva,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse loamenetluste suhtes, mis on nõutavad selliste projektide elluviimise lubamiseks, mis on:

| a) | põhivõrgu eelnevalt kindlaks määratud lõikude osad vastavalt lisas esitatud loetelule; |
| --- | --- |

a)

põhivõrgu eelnevalt kindlaks määratud lõikude osad vastavalt lisas esitatud loetelule;

| b) | muude määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 44 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud põhivõrgukoridoride projektide suhtes, mille kogumaksumus ületab 300 000 000 eurot, |
| --- | --- |

b)

muude määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 44 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud põhivõrgukoridoride projektide suhtes, mille kogumaksumus ületab 300 000 000 eurot,

välja arvatud projektid, mis on seotud üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga nimetatud määruse artiklite 31 ja 33 tähenduses.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate piiriüleste projektidega seotud riigihangete suhtes.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada käesolevat direktiivi teistele põhivõrgu ja üldvõrgu projektidele, sealhulgas lõikes 1 osutatud üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud projektidele. Liikmesriigid teatavad sellisest otsusest komisjonile.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „loa andmise otsus“ – otsus või otsuste kogum, mis võib olla halduslikku laadi ja mille liikmesriigi asutus või asutused, välja arvatud halduskaebusi menetlevad asutused ja kohtud, on vastu võtnud samal ajal või üksteise järel liikmesriigi õigussüsteemi ja haldusõiguse kohaselt ning millega määratakse kindlaks, kas projektiarendajal on õigus projekti asjaomases geograafilises piirkonnas ellu viia, piiramata mis tahes otsuse tegemist vaide- või kohtumenetluse raames; |
| --- | --- |

1)

„loa andmise otsus“ – otsus või otsuste kogum, mis võib olla halduslikku laadi ja mille liikmesriigi asutus või asutused, välja arvatud halduskaebusi menetlevad asutused ja kohtud, on vastu võtnud samal ajal või üksteise järel liikmesriigi õigussüsteemi ja haldusõiguse kohaselt ning millega määratakse kindlaks, kas projektiarendajal on õigus projekti asjaomases geograafilises piirkonnas ellu viia, piiramata mis tahes otsuse tegemist vaide- või kohtumenetluse raames;

| 2) | „loamenetlus“ – menetlus, mida tuleb käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva üksikprojektiga seoses järgida, et saada liidu või liikmesriigi õiguse alusel liikmesriigi asutuse või asutuste nõutav loa andmise otsus, välja arvatud linna või maakasutuse planeerimine, riigihankelepingute sõlmimine ning strateegilisel tasandil võetud ja konkreetse projektiga mitteseotud meetmed, nagu keskkonnamõju strateegiline hindamine, avaliku sektori eelarve kavandamine ning riiklikud või piirkondlikud transpordikavad; |
| --- | --- |

2)

„loamenetlus“ – menetlus, mida tuleb käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva üksikprojektiga seoses järgida, et saada liidu või liikmesriigi õiguse alusel liikmesriigi asutuse või asutuste nõutav loa andmise otsus, välja arvatud linna või maakasutuse planeerimine, riigihankelepingute sõlmimine ning strateegilisel tasandil võetud ja konkreetse projektiga mitteseotud meetmed, nagu keskkonnamõju strateegiline hindamine, avaliku sektori eelarve kavandamine ning riiklikud või piirkondlikud transpordikavad;

| 3) | „projekt“ – ettepanek sellise transporditaristu kindlaksmääratud lõigu ehitamiseks, kohandamiseks või muutmiseks, mille eesmärk on parandada taristu läbilaskevõimet, ohutust ja tõhusust ning mille elluviimise peab loa andmise otsusega heaks kiitma; |
| --- | --- |

3)

„projekt“ – ettepanek sellise transporditaristu kindlaksmääratud lõigu ehitamiseks, kohandamiseks või muutmiseks, mille eesmärk on parandada taristu läbilaskevõimet, ohutust ja tõhusust ning mille elluviimise peab loa andmise otsusega heaks kiitma;

| 4) | „piiriülene projekt“ – projekt, mis hõlmab kahe või enama liikmesriigi vahelist piiriülest lõiku; |
| --- | --- |

4)

„piiriülene projekt“ – projekt, mis hõlmab kahe või enama liikmesriigi vahelist piiriülest lõiku;

| 5) | „projektiarendaja“ – projekti elluviimise jaoks loa taotleja või projekti algatav ametiasutus; |
| --- | --- |

5)

„projektiarendaja“ – projekti elluviimise jaoks loa taotleja või projekti algatav ametiasutus;

| 6) | „määratud asutus“ – asutus, mis on projektiarendaja kontaktpunkt ning hõlbustab loamenetluste tõhusat ja struktureeritud läbiviimist kooskõlas käesoleva direktiiviga; |
| --- | --- |

6)

„määratud asutus“ – asutus, mis on projektiarendaja kontaktpunkt ning hõlbustab loamenetluste tõhusat ja struktureeritud läbiviimist kooskõlas käesoleva direktiiviga;

| 7) | „ühine asutus“ – asutus, mis on loodud kahe või enama liikmesriigi ühisel kokkuleppel, et hõlbustada piiriüleste projektidega seotud loamenetlusi, sealhulgas määratud asutuste loodud ühised asutused, kui liikmesriigid on andnud neile volituse selliste ühiste asutuste loomiseks. |
| --- | --- |

7)

„ühine asutus“ – asutus, mis on loodud kahe või enama liikmesriigi ühisel kokkuleppel, et hõlbustada piiriüleste projektidega seotud loamenetlusi, sealhulgas määratud asutuste loodud ühised asutused, kui liikmesriigid on andnud neile volituse selliste ühiste asutuste loomiseks.

Artikkel 3

Prioriteetsus

1.   Liikmesriigid püüavad tagada, et kõik loamenetluses osalevad asutused, sealhulgas määratud asutus, välja arvatud kohtud, seavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad projektid prioriteediks.

2.   Kui liikmesriigi õiguses on prioriteetsetele projektidele kehtestatud spetsiifiline loamenetlus, tagavad liikmesriigid, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi eesmärkide, nõuete ja tähtaegade kohaldamist, et käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid projekte ka nii menetletakse. See ei takista liikmesriike katsetamast spetsiifilist loamenetlust piiratud arvu projektide puhul, et hinnata nende võimalikku laiendamist teistele projektidele, ega kohusta neid kohaldama sellist menetlust käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate projektide suhtes.

3.   Käesolev artikkel ei piira eelarveotsuste tegemist.

Artikkel 4

Määratud asutus

1.   Iga liikmesriik määrab hiljemalt ... [24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] asjakohase haldustasandi asutuse, kes peab tegutsema määratud asutusena.

2.   Kui see on kohane, võib liikmesriik määratud asutuseks määrata mitu asutust, sõltuvalt projektist või projektikategooriast, transpordiliigist või geograafilisest piirkonnast. Sel juhul tagab liikmesriik, et konkreetse projekti ja konkreetse loamenetlusega tegeleb ainult üks määratud asutus.

3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et anda projektiarendajale kergesti kättesaadavat teavet konkreetse projekti määratud asutuse kohta.

4.   Liikmesriigid võivad anda määratud asutusele volituse loa andmise otsuse tegemiseks.

Kui määratud asutusele on antud esimese lõigu kohaselt volitus loa andmise otsuse tegemiseks, kontrollib nimetatud määratud asutus, et kõik loa andmise otsuse tegemiseks vajalikud load, otsused ja arvamused on saadud, ning teatab loa andmise otsusest projektiarendajale.

5.   Kui määratud asutusel ei ole loa andmise otsuse tegemise volitust, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et projektiarendajale teatatakse loa andmise otsuse vastuvõtmisest.

6.   Liikmesriigid võivad volitada määratud asutust kehtestama kooskõlas artikli 5 lõikega 1 loamenetluse eri vaheetappide soovituslikud tähtajad, ilma et see mõjutaks nimetatud lõikes osutatud nelja-aastase tähtaja kohaldamist.

7.   Määratud asutusel on järgmised ülesanded:

| a) | olla konkreetse projekti loa andmise otsuse tegemise menetluses projektiarendaja ja muude menetluses osalevate asjaomaste asutuste kontaktpunkt teabe saamiseks; |
| --- | --- |

a)

olla konkreetse projekti loa andmise otsuse tegemise menetluses projektiarendaja ja muude menetluses osalevate asjaomaste asutuste kontaktpunkt teabe saamiseks;

| b) | kui see on liikmesriigi õigusega ette nähtud, esitada projektiarendajale artikli 6 lõikes 4 osutatud üksikasjalikud taotlemistingimused, sealhulgas loamenetluse soovituslikke tähtaegu käsitlev teave, kooskõlas artikli 5 lõikes 1 osutatud nelja-aastase tähtajaga; |
| --- | --- |

b)

kui see on liikmesriigi õigusega ette nähtud, esitada projektiarendajale artikli 6 lõikes 4 osutatud üksikasjalikud taotlemistingimused, sealhulgas loamenetluse soovituslikke tähtaegu käsitlev teave, kooskõlas artikli 5 lõikes 1 osutatud nelja-aastase tähtajaga;

| c) | jälgida loamenetluse tähtaegu ja eelkõige registreerida kõik artikli 5 lõike 4 kohaselt tehtud tähtaegade pikendamised; |
| --- | --- |

c)

jälgida loamenetluse tähtaegu ja eelkõige registreerida kõik artikli 5 lõike 4 kohaselt tehtud tähtaegade pikendamised;

| d) | anda taotluse korral projektiarendajale suunisied selle kohta, kuidas esitada kogu asjakohane teave ja kõik asjakohased dokumendid, sealhulgas kõik load, otsused ja arvamused, mis tuleb loa andmise otsuse tegemiseks saada ja esitada. |
| --- | --- |

d)

anda taotluse korral projektiarendajale suunisied selle kohta, kuidas esitada kogu asjakohane teave ja kõik asjakohased dokumendid, sealhulgas kõik load, otsused ja arvamused, mis tuleb loa andmise otsuse tegemiseks saada ja esitada.

Määratud asutus võib anda projektiarendajale ka suuniseid selle kohta, millist lisateavet ja/või dokumente tuleks esitada juhul, kui artikli 6 lõikes 1 osutatud teade on tagasi lükatud.

8.   Lõige 7 ei piira teiste loamenetluses osalevate asutuste pädevust ega projektiarendaja võimalust taotleda üksikutelt asutustelt loa andmise otsuse osaks olevaid konkreetseid lube, otsuseid ja arvamusi.

Artikkel 5

Loamenetluse kestus

1.   Liikmesriigid kehtestavad loamenetluse, sealhulgas menetlustähtpäevad, mis ei või ületada nelja aastat alates loamenetluse algusest. Liikmesriigid võivad võtta vajalikke meetmeid kasutada oleva ajavahemiku eri etappideks jaotamise eesmärgil kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega.

2.   Lõikes 1 osutatud nelja-aastane tähtaeg ei piira rahvusvahelisest ja liidu õigusest tulenevaid kohustusi ega hõlma ajavahemikke, mida on vaja vaide- ja kohtumenetluse läbiviimiseks ning järelmeetmete võtmiseks ning õiguskaitsevahendite taotlemiseks kohtus ega ajavahemikke, mida on vaja kaasuvate otsuste või õiguskaitsevahendite rakendamiseks.

3.   Lõikes 1 osutatud nelja-aastane tähtaeg ei piira liikmesriigi õigust sätestada, et loamenetlus viiakse lõpuni konkreetse riigisisese õigusakti vastuvõtmisega ning sellisel juhul võib nimetatud õigusakti vastuvõtmise menetlus ületada erandina lõikest 1 nelja-aastast tähtaega, tingimusel et ettevalmistav töö, mille alusel riigisisene õigusakt vastu võetakse, viiakse nimetatud ajavahemiku jooksul lõpuni. Ettevalmistav töö loetakse lõppenuks, kui konkreetne riigisisene õigusakt on esitatud riigi parlamendile.

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et igakülgselt põhjendatud juhtudel võib lõikes 1 osutatud nelja-aastast tähtaega asjakohaselt pikendada. Pikendamise kestus määratakse kindlaks igal üksikjuhul eraldi, seda tuleb igakülgselt põhjendada ning selle ainus eesmärk saab olla loamenetluse lõpuleviimine ja loa andmise otsuse tegemine. Kui selline pikendamine on heaks kiidetud, teavitatakse projektiarendajat heakskiitmise põhjustest. Tähtaega võib samadel tingimustel veel üks kord pikendada.

5.   Kui ei peeta kinni lõikes 1 osutatud nelja-aastasest tähtajast, mida on pikendatud vastavalt lõikele 4 ning kui viivituse põhjustas projektiarendaja, ei vastuta selle eest liikmesriigid.

Artikkel 6

Loamenetluse korraldamine

1.   Projektiarendaja teatab projektist määratud asutusele või asjakohasel juhul kooskõlas artikli 7 lõikega 2 loodud ühisele asutusele. Loamenetluse alguseks loetakse projektiarendaja esitatud projektiteadet.

2.   Projekti küpsuse hindamise hõlbustamiseks võivad liikmesriigid määrata kindlaks, kui üksikasjalik peab olema projektiarendaja poolt projektiteates esitatav teave ning millised asjakohased dokumendid tuleb esitada. Kui projekt ei ole küps, lükatakse teade mitte hiljem kui neli kuud pärast selle kättesaamist igakülgselt põhjendatud otsusega tagasi.

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et projektiarendajatele antakse projekti elluviimiseks nõutavaid lubasid, otsuseid ja arvamusi käsitlevate suuniste kujul üldteavet, mis on asjakohasel juhul kohandatud asjaomasele transpordiliigile.

Kõnealune teave sisaldab iga loa, otsuse ja arvamuse kohta järgmist:

| a) | üldteave selle kohta, milline peab olema projektiarendaja esitatava teabe sisuline maht ja üksikasjalikkus; |
| --- | --- |

a)

üldteave selle kohta, milline peab olema projektiarendaja esitatava teabe sisuline maht ja üksikasjalikkus;

| b) | kohaldatavad tähtajad või kui selliseid tähtaegu ei ole, siis soovituslikud tähtajad ning |
| --- | --- |

b)

kohaldatavad tähtajad või kui selliseid tähtaegu ei ole, siis soovituslikud tähtajad ning

| c) | selliste asutuste ja sidusrühmade kontaktandmed, kes on tavaliselt eri lubade, otsuste ja arvamustega seotud konsultatsioonidesse kaasatud. |
| --- | --- |

c)

selliste asutuste ja sidusrühmade kontaktandmed, kes on tavaliselt eri lubade, otsuste ja arvamustega seotud konsultatsioonidesse kaasatud.

See teave tuleb teha kõigile asjaomastele projektiarendajatele kergesti kättesaadavaks, eelkõige elektrooniliste või füüsiliste teabeportaalide kaudu.

4.   Teate edukuse hõlbustamiseks võivad liikmesriigid kohustada määratud asutust esitama projektiarendaja taotluse korral üksikasjalikud taotlemistingimused, mis sisaldavad järgmist üksikprojektile kohandatud teavet:

| a) | menetluse üksiketapid ja kohaldatavad tähtajad, või kui selliseid tähtaegu ei ole, siis soovituslikud tähtajad; |
| --- | --- |

a)

menetluse üksiketapid ja kohaldatavad tähtajad, või kui selliseid tähtaegu ei ole, siis soovituslikud tähtajad;

| b) | projektiarendaja esitatava teabe sisuline maht ja üksikasjalikkus; |
| --- | --- |

b)

projektiarendaja esitatava teabe sisuline maht ja üksikasjalikkus;

| c) | loetelu lubadest, otsustest ja arvamustest, mida projektiarendaja peab kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega loamenetluse käigus saama; |
| --- | --- |

c)

loetelu lubadest, otsustest ja arvamustest, mida projektiarendaja peab kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega loamenetluse käigus saama;

| d) | selliste asutuste ja sidusrühmade kontaktandmed, kes tuleb asjaomaste kohustuste täitmisesse kaasata, sealhulgas avaliku konsultatsiooni ametlikus etapis. |
| --- | --- |

d)

selliste asutuste ja sidusrühmade kontaktandmed, kes tuleb asjaomaste kohustuste täitmisesse kaasata, sealhulgas avaliku konsultatsiooni ametlikus etapis.

5.   Loamenetluse ajal kehtivad üksikasjalikud taotlemistingimused. Üksikasjalikesse taotlemistingimustesse tehtavad muudatused peavad olema igakülgselt põhjendatud.

6.   Määratud asutus võib esitada projektiarendajale taotluse korral täiendavat teavet lõikes 4 osutatud elementide kohta.

7.   Kui projektiarendaja on esitanud täieliku taotlustoimiku, võetakse loa andmise otsus vastu artikli 5 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul.

8.   Loamenetluses osalevad asutused teavitavad määratud asutust, kui nõutavad load, otsused ja arvamused või loa andmise otsus on väljastatud.

Artikkel 7

Piiriülese loamenetluse koordineerimine

1.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt kaht liikmesriiki hõlmavate projektide puhul teevad kõnealuste liikmesriikide määratud asutused koostööd, eesmärgiga kooskõlastada oma ajakavasid ja leppida kokku loamenetluse ühises ajakavas.

2.   Piiriüleste projektide jaoks võib luua ühise asutuse.

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 45 kohaselt ametisse nimetatud Euroopa koordinaatorid saavad loamenetluse kohta teavet ning et Euroopa koordinaatorid võivad hõlbustada määratud asutuste vahelist suhtlust vähemalt kaht liikmesriiki hõlmavate projektidega seotud loamenetluse raames.

4.   Kui artikli 5 lõikes 1 osutatud tähtajast kinni ei peeta, annavad liikmesriigid taotluse korral asjaomastele Euroopa koordinaatoritele teavet meetmete kohta, mis on võetud või mida kavatsetakse võtta, et loamenetluse saaks võimalikult kiiresti lõpule viia.

Artikkel 8

Piiriüleste projektidega seotud riigihanked

1.   Kui piiriüleses projektis korraldab hankemenetlust ühisettevõte, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et ühisettevõte kohaldab ühe liikmesriigi õigust ning et erandina direktiividest 2014/24/EL ja 2014/25/EL määratakse see õigus kindlaks direktiivi 2014/24/EL artikli 39 lõike 5 punkti a või direktiivi 2014/25/EL artikli 57 lõike 5 punkti a kohaselt, välja arvatud juhul, kui osalevad liikmesriigid on omavahel kokku leppinud teisiti. Igal juhul määratakse sellises kokkuleppes kindlaks, et ühisettevõtte korraldatavate hankemenetluste suhtes kohaldatakse ühe liikmesriigi õigust.

2.   Kui riigihanget korraldab ühisettevõtte tütarettevõtja, võtavad asjaomased liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et tütarettevõtja kohaldab ühe liikmesriigi õigust. Sellega seoses võivad asjaomased liikmesriigid otsustada, et tütarettevõtja peab kohaldama ühisettevõttele kohaldatavat liikmesriigi õigust.

Artikkel 9

Üleminekusätted

1.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata projektide suhtes, mille loamenetlused algasid enne ... [24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

2.   Artiklit 8 kohaldatakse ainult selliste lepingute suhtes, mille kohta on riigihange välja kuulutatud, või kui hanke väljakuulutamine ei ole ette nähtud, siis juhtudel, kus avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija alustas hankemenetlust pärast ... [24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

3.   Artiklit 8 ei kohaldata ühisettevõtte suhtes, mis on loodud enne ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev], kui selle ettevõtte hankemenetluste suhtes kohaldatakse jätkuvalt sama õigust, mida kohaldati tema hangete suhtes sel kuupäeval.

Artikkel 10

Aruandlus

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimest korda ... [viis aastat ja kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] ning seejärel korrapäraste ajavahemike järel aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja selle tulemuste kohta.

2.   Kõnealune aruanne põhineb teabel, mille liikmesriigid esitavad iga kahe aasta tagant ja esimest korda ... [viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] ning milles on esitatud käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate loamenetluste arv, loamenetluste keskmine kestus, tähtaja ületanud loamenetluste arv ja see, kas aruandeperioodi kestel on loodud ühine asutus.

Artikkel 11

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... [24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 269.

1

(2)  ELT C 168, 16.5.2019, lk 91.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 13. veebruari 2019. aasta seisukoht (ELT C 449, 23.12.2020, lk 576) ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

8

(9)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

9

---

LISA

Eelnevalt kindlaks määratud piiriülesed ja puuduvad ühendused põhivõrgukorides [millele on osutatud artikli 1 lõike 1 punktis a]

| Atlandi põhivõrgukoridor |
| --- |
| Piiriülesed ühendused | Évora – Mérida | Raudtee |
| Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux |
| Aveiro – Salamanca |
| Douro jõgi (Via Navegável do Douro) | Siseveeteed |
| Puuduvad ühendused | Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega | Raudtee |
| Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed ühendused | Katowice/Opole – Ostrava – Brno
  Katowice – Žilina
  Bratislava – Wien
  Graz – Maribor
  Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana | Raudtee |
| Katowice – Žilina
  Brno – Wien | Maantee |
| Puuduvad ühendused | Gloggnitz – Mürzzuschlag: Semmeringi baastunnel
  Graz – Klagenfurt: Koralmi raudteeliin ja tunnel
  Koper – Divača | Raudtee |
| Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed ühendused | Barcelona – Perpignan | Raudtee |
| Lyon – Torino: baastunnel ja juurdepääsuteed |
| Nice – Ventimiglia |
| Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana |
| Ljubljana – Zagreb |
| Zagreb – Budapest |
| Budapest – Miskolc – UA piir |
| Lendava – Letenye | Maantee |
| Vásárosnamény – UA piir |
| Puuduvad ühendused | Almería – Murcia | Raudtee |
| Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega |
| Perpignan – Montpellier |
| Koper – Divača |
| Rijeka – Zagreb |
| Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante / Venezia – Ravenna/Trieste | Siseveeteed |
| Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed ühendused | Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: Rail Balticu uus UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlev liin | Raudtee |
| Świnoujście/Szczecin – Berliin | Raudtee ja siseveeteed |
| Via Baltica koridor EE – LV – LT – PL | Maantee |
| Puuduvad ühendused | Kaunas – Vilnius: osa Rail Balticu uuest UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlevast liinist | Raudtee |
| Warszawa /Idzikowice – Poznań/Wrocław, sh ühendused kavandatava keskse transpordisõlmega |
| Nord-Ostsee kanal | Siseveeteed |
| Berliin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Lääne-Saksamaa kanalid |
| Rein, Waal |
| Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal |
| Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed ühendused | Brussel või Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg | Raudtee |
| Terneuzen – Gent | Siseveeteed |
| Seine – Scheldti võrk ning seonduvad Seine’i, Scheldti ja Meuse’i jõe basseinid |
| Reini–Scheldti koridor |
| Puuduvad ühendused | Albertkanaal/ Canal Albert ja Kanaal Bocholt-Herentals | Siseveeteed |
| Ida / Vahemere idaosa põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed ühendused | Dresden – Praha/Kolín | Raudtee |
| Wien/Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad – Timișoara |
| Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki |
| Sofia – RS piir / MK piir |
| TR piir – Alexandroupoli |
| MK piir – Thessaloniki |
| Ioannina – Kakavia (AL piir) | Maantee |
| Drobeta Turnu Severin / Craiova – Vidin – Montana |
| Sofia – RS piir |
| Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice | Siseveeteed |
| Puuduvad ühendused | Igoumenitsa – Ioannina | Raudtee |
| Praha – Brno |
| Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli |
| Timișoara – Craiova |
| Reini–Alpide põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed ühendused | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | Raudtee |
| Karlsruhe – Basel |
| Milano/Novara – CH piir |
| Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | Siseveeteed |
| Puuduvad ühendused | Genova – Tortona / Novi Ligure | Raudtee |
| Zeebrugge – Gent |
| Reini–Doonau põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed ühendused | München – Praha | Raudtee |
| Nürnberg – Plzeň |
| München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg |
| Strasbourg – Kehl Appenweier |
| Hranice – Žilina |
| Košice – UA piir |
| Wien – Bratislava/Budapest |
| Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad – Timișoara – RS piir |
| București – Giurgiu – Rousse |
| Doonau (Kehlheim – Constanța / Midia / Sulina) ja seonduvad Váhi, Sava ja Tisza jõe basseinid | Siseveeteed |
| Zlín – Žilina | Maantee |
| Timișoara – RS piir |
| Puuduvad ühendused | Stuttgart – Ulm | Raudtee |
| Salzburg – Linz |
| Craiova – București |
| Arad – Sighișoara – Brașov – Predeal |
| Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed ühendused | RU piir – Helsinki | Raudtee |
| København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendusele juurdepääsu teed |
| München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenneri baastunnel ja juurdepääsuteed |
| Göteborg – Oslo |
| København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendus | Raudtee/maantee |

Atlandi põhivõrgukoridor

Piiriülesed ühendused

Évora – Mérida

Raudtee

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Douro jõgi (Via Navegável do Douro)

Siseveeteed

Puuduvad ühendused

Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega

Raudtee

Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor

Piiriülesed ühendused

Katowice/Opole – Ostrava – Brno

Katowice – Žilina

Bratislava – Wien

Graz – Maribor

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

Raudtee

Katowice – Žilina

Brno – Wien

Maantee

Puuduvad ühendused

Gloggnitz – Mürzzuschlag: Semmeringi baastunnel

Graz – Klagenfurt: Koralmi raudteeliin ja tunnel

Koper – Divača

Raudtee

Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Piiriülesed ühendused

Barcelona – Perpignan

Raudtee

Lyon – Torino: baastunnel ja juurdepääsuteed

Nice – Ventimiglia

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

Ljubljana – Zagreb

Zagreb – Budapest

Budapest – Miskolc – UA piir

Lendava – Letenye

Maantee

Vásárosnamény – UA piir

Puuduvad ühendused

Almería – Murcia

Raudtee

Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega

Perpignan – Montpellier

Koper – Divača

Rijeka – Zagreb

Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante / Venezia – Ravenna/Trieste

Siseveeteed

Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor

Piiriülesed ühendused

Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: Rail Balticu uus UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlev liin

Raudtee

Świnoujście/Szczecin – Berliin

Raudtee ja siseveeteed

Via Baltica koridor EE – LV – LT – PL

Maantee

Puuduvad ühendused

Kaunas – Vilnius: osa Rail Balticu uuest UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlevast liinist

Raudtee

Warszawa /Idzikowice – Poznań/Wrocław, sh ühendused kavandatava keskse transpordisõlmega

Nord-Ostsee kanal

Siseveeteed

Berliin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Lääne-Saksamaa kanalid

Rein, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor

Piiriülesed ühendused

Brussel või Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

Raudtee

Terneuzen – Gent

Siseveeteed

Seine – Scheldti võrk ning seonduvad Seine’i, Scheldti ja Meuse’i jõe basseinid

Reini–Scheldti koridor

Puuduvad ühendused

Albertkanaal/ Canal Albert ja Kanaal Bocholt-Herentals

Siseveeteed

Ida / Vahemere idaosa põhivõrgukoridor

Piiriülesed ühendused

Dresden – Praha/Kolín

Raudtee

Wien/Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad – Timișoara

Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

Sofia – RS piir / MK piir

TR piir – Alexandroupoli

MK piir – Thessaloniki

Ioannina – Kakavia (AL piir)

Maantee

Drobeta Turnu Severin / Craiova – Vidin – Montana

Sofia – RS piir

Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

Siseveeteed

Puuduvad ühendused

Igoumenitsa – Ioannina

Raudtee

Praha – Brno

Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli

Timișoara – Craiova

Reini–Alpide põhivõrgukoridor

Piiriülesed ühendused

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

Raudtee

Karlsruhe – Basel

Milano/Novara – CH piir

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

Siseveeteed

Puuduvad ühendused

Genova – Tortona / Novi Ligure

Raudtee

Zeebrugge – Gent

Reini–Doonau põhivõrgukoridor

Piiriülesed ühendused

München – Praha

Raudtee

Nürnberg – Plzeň

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Košice – UA piir

Wien – Bratislava/Budapest

Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad – Timișoara – RS piir

București – Giurgiu – Rousse

Doonau (Kehlheim – Constanța / Midia / Sulina) ja seonduvad Váhi, Sava ja Tisza jõe basseinid

Siseveeteed

Zlín – Žilina

Maantee

Timișoara – RS piir

Puuduvad ühendused

Stuttgart – Ulm

Raudtee

Salzburg – Linz

Craiova – București

Arad – Sighișoara – Brașov – Predeal

Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Piiriülesed ühendused

RU piir – Helsinki

Raudtee

København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendusele juurdepääsu teed

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenneri baastunnel ja juurdepääsuteed

Göteborg – Oslo

København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendus

Raudtee/maantee

---

| 8.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 273/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 273/14

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 32/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeid

(2021/C 273/02)

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 17. mail 2018 eespool nimetatud ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule osana kolmandast „Liikuvus Euroopas“ paketist, mille eesmärk on muuta Euroopa liikuvussüsteem turvalisemaks, puhtamaks, tõhusamaks ning ligipääsetavamaks. Ettepaneku eesmärk on lihtsustada lubade andmist, et hõlbustada üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopa Parlament määras selle dokumendi eest vastutavaks komisjoniks transpordi- ja turismikomisjoni ning raportööriks määrati Dominique Riquet (ALDE, FR). Parlament hääletas raporti üle ja võttis vastu oma esimese lugemise seisukoha 13. veebruaril 2019 (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 17. oktoobril 2018 (2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Regioonide Komitee võttis oma arvamuse vastu 7. veebruaril 2019 (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pärast transpordi töörühmas (mitmeliigiline transport ja transpordivõrgustikud) 2018. aasta juunist kuni 2019. aasta novembrini kestnud arutelusid saavutas nõukogu oma 2. detsembri 2019. aasta istungil ettepaneku suhtes üldise lähenemisviisi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Seejärel toimusid 3. veebruaril, 18. mail ja 8. juunil 2020 kolmepoolsed kohtumised, mille tulemusel saavutasid nõukogu ja Euroopa Parlament üldise esialgse kokkuleppe kooskõlas volitustega, mida COREPER oli uuendanud 3. juunil 2020. Alaliste esindajate komitee kinnitas 8. juuni 2020 aasta kolmepoolsel kohtumisel kokku lepitud lõpliku kompromissteksti 17. juunil 2020. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjon hääletas sama esialgse kompromissteksti poolt 14. juulil 2020. Seejärel saatis Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjoni esimees 16. juulil 2020 alaliste esindajate komitee eesistujale kirja, milles märkis, et juhul kui nõukogu võtab kooskõlas üldise esialgse kokkuleppega vastu oma esimese lugemise seisukoha, soovitab ta täiskogul võtta nõukogu seisukoht pärast õiguskeelelist kontrolli parlamendi teisel lugemisel muudatusteta vastu. |
| --- | --- |

7.

II.   EESMÄRK

| 8. | Direktiivi üldine eesmärk on lihtsustada loamenetlusi, et hõlbustada üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamist. Samuti soovitakse täpsemalt selgitada menetlusi, mida projektiarendajad peavad järgima, eelkõige seoses loamenetluste, riigihangete ja muude menetlustega. |
| --- | --- |

8.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Menetluslik kontekst

| 9. | Euroopa Parlament ja nõukogu pidasid komisjoni ettepaneku alusel läbirääkimisi, et saavutada nõukogu esimese lugemise seisukoha põhjal varane teise lugemise kokkulepe. Nõukogu seisukoha eelnõu tekst kajastab täiel määral kahe kaasseadusandja vahel saavutatud kompromissi. |
| --- | --- |

9.

Peamiste küsimuste kokkuvõte

| 10. | Nõukogu esimese lugemise seisukoht sisaldab järgmisi põhielemente, mille suhtes kaasseadusandjad kokkuleppele jõudsid. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ettepaneku õiguslik vorm. Kaasseadusandjad leppisid kokku, et ettepaneku õiguslik vorm muudetakse määrusest direktiiviks. See muudatus annab liikmesriikidele loamenetluste kasutamisel suurema paindlikkuse ning samuti võimaldab neil kasutada enda juba kehtivaid loamenetlusi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kohaldamisala. Nõukogu esimese lugemise seisukohaga nähakse ette, et selguse ja õiguskindluse tagamiseks lisatakse direktiivi lisasse projektide loetelu, mis sisaldab piiriüleste ja puuduvate ühenduste loetelu ning on identne Euroopa ühendamise rahastu määruse lisa III osa 1. jaos esitatud loeteluga. Lisaks kuuluvad kohaldamisalasse ka muud põhivõrgukoridoride projektid kogumaksumusega üle 300 miljoni euro. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Määratud asutus: Nõukogu esimese lugemise seisukohas määratakse kindlaks määratud asutuse roll ja vastutus, kes on projektiedendaja peamine teabe kontaktpunkt ning kes annab taotluse korral juhiseid ka kõigi asjakohaste dokumentide ja teabe esitamiseks. Selle sättega kehtestatakse ka kõnealuse asutuse määramise tähtaeg, milleks on 24 kuud pärast direktiivi jõustumist. Käesolevas artiklis esitatud muudatuste eesmärk on tagada liikmesriikidele piisav paindlikkus selle sätte rakendamiseks. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Loamenetluse kestus. Kaasseadusandjad on kokku leppinud, et loamenetluse üldine tähtaeg on neli aastat. Lisaks võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel seda tähtaega kaks korda pikendada. Nõukogu seisukohas esitatud muudatuste eesmärk on tagada loamenetluse lõpuleviimise tähtaja piisav paindlikkus, eelkõige pidades silmas direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate transpordiprojektide keerukust ja mitmekesisust. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Loamenetluse korraldamine. Nõukogu esimese lugemise seisukohas on loamenetluse eri etapid liidetud üheks etapiks, mille tulemuseks on oluline lihtsustamine. Samal ajal võimaldab see säte liikmesriikidel kehtestada nelja-aastase ajavahemiku jooksul erinevad etapid vastavalt oma siseriiklikule õigusele. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ülevõtmine. Ettepaneku õigusliku vormi muutmise tõttu leppisid kaasseadusandjad kokku ülevõtmisperioodis, milleks on 24 kuud pärast direktiivi jõustumist. |
| --- | --- |

16.

IV.   KOKKUVÕTE

| 17. | Nõukogu seisukohas rõhutatakse komisjoni ettepaneku peamist eesmärki ning see kajastab täielikult kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel mitteametlikel läbirääkimistel, mis toimusid komisjoni toetusel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Seetõttu leiab nõukogu, et tema esimese lugemise seisukoht kujutab endast läbirääkimiste tulemuste tasakaalustatud tulemust, ning et pärast vastuvõtmist aitab direktiiv olulisel määral kaasa loamenetlust reguleerivate normide lihtsustamisele, hõlbustades sel moel üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamist. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 576.

(2)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 269.

(3)  ELT C 168, 16.5.2019, lk 91.

---