# Uradni list L 320/8. d

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 320 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 488. december 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 320

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 488. december 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1987/2005 z dne 2. decembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz granuliranega politetrafluoroetilena (PTFE) s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1988/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 20 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1989/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1164/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog poljske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 22 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1990/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1165/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog madžarske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 23 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1991/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1166/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog francoske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 24 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1992/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1168/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog avstrijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 25 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1993/2005 z dne 7. decembra 2005 o prilagoditvi izvoznih nadomestil za slad, predvideni v členu 15(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 | 26 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1994/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi osnovnih proizvodov, ki ne izpolnjujejo pogojev za predplačilo izvoznih nadomestil | 30 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1995/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1864/2004 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za konzervirane gobe, uvožene iz tretjih držav | 34 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1996/2005 z dne 7. decembra 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 37 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1997/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za prašičje meso | 39 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1998/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembah Uredbe (ES) št. 1484/95 | 42 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1999/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi količin, za katere je mogoče vložiti zahtevke za uvozna dovoljenja za obdobje od 1. januarja do 30. junija 2006 v okviru tarifnih kvot za goveje in telečje meso, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1279/98 za Bolgarijo in Romunijo | 44 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2000/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso | 46 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1987/2005 z dne 2. decembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz granuliranega politetrafluoroetilena (PTFE) s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske

1

Uredba Komisije (ES) št. 1988/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

20

*

Uredba Komisije (ES) št. 1989/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1164/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog poljske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

22

*

Uredba Komisije (ES) št. 1990/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1165/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog madžarske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

23

*

Uredba Komisije (ES) št. 1991/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1166/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog francoske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

24

*

Uredba Komisije (ES) št. 1992/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1168/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog avstrijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

25

*

Uredba Komisije (ES) št. 1993/2005 z dne 7. decembra 2005 o prilagoditvi izvoznih nadomestil za slad, predvideni v členu 15(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003

26

*

Uredba Komisije (ES) št. 1994/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi osnovnih proizvodov, ki ne izpolnjujejo pogojev za predplačilo izvoznih nadomestil

30

*

Uredba Komisije (ES) št. 1995/2005 z dne 7. decembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1864/2004 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za konzervirane gobe, uvožene iz tretjih držav

34

Uredba Komisije (ES) št. 1996/2005 z dne 7. decembra 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

37

Uredba Komisije (ES) št. 1997/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za prašičje meso

39

Uredba Komisije (ES) št. 1998/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembah Uredbe (ES) št. 1484/95

42

Uredba Komisije (ES) št. 1999/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi količin, za katere je mogoče vložiti zahtevke za uvozna dovoljenja za obdobje od 1. januarja do 30. junija 2006 v okviru tarifnih kvot za goveje in telečje meso, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1279/98 za Bolgarijo in Romunijo

44

Uredba Komisije (ES) št. 2000/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso

46

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 6. decembra 2005 o oprostitvi Danske in Slovenije nekaterih obveznosti pri trženju gozdnega reprodukcijskega materiala v skladu z Direktivo Sveta 1999/105/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4727) | 50 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 6. decembra 2005 o oprostitvi Danske in Slovenije nekaterih obveznosti pri trženju gozdnega reprodukcijskega materiala v skladu z Direktivo Sveta 1999/105/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4727)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4727)

50

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1986/2005 z dne 6. decembra 2005 o odprtju tarifnih kvot za uvoz v Skupnost nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Romunije in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2244/2004 (UL L 319, 7.12.2005) | 52 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1986/2005 z dne 6. decembra 2005 o odprtju tarifnih kvot za uvoz v Skupnost nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Romunije in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2244/2004 (UL L 319, 7.12.2005)

52

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1987/2005

z dne 2. decembra 2005

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz granuliranega politetrafluoroetilena (PTFE) s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 9 in 10(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je podala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začasni ukrepi

| (1) | Komisija je z Uredbo (ES) št. 862/2005 (2) („začasna uredba“) uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz granuliranega politetrafluoroetilena (PTFE) s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (ES) št. 862/2005 (2) („začasna uredba“) uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz granuliranega politetrafluoroetilena (PTFE) s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Skupnost.

2.   Naknadni postopek

| (2) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz PTFE iz Rusije in LRK, je več zainteresiranih strank predložilo pisne pripombe. V skladu z določbo člena 20(1) osnovne uredbe so imele vse zainteresirane stranke, ki so zahtevale zaslišanje, možnost, da jih Komisija zasliši. |
| --- | --- |

(2)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz PTFE iz Rusije in LRK, je več zainteresiranih strank predložilo pisne pripombe. V skladu z določbo člena 20(1) osnovne uredbe so imele vse zainteresirane stranke, ki so zahtevale zaslišanje, možnost, da jih Komisija zasliši.

| (3) | Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za dokončne ugotovitve. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za dokončne ugotovitve.

| (4) | Dodatni preveritveni obisk je potekal v prostorih naslednjih družb:






  — | Heroflon (Italija), preoblikovalec granuliranega PTFE, |
| --- | --- | --- |

(4)

Dodatni preveritveni obisk je potekal v prostorih naslednjih družb:

—

Heroflon (Italija), preoblikovalec granuliranega PTFE,

| — | Fluorseals (Italija), predelovalec granuliranega PTFE. |
| --- | --- |

—

Fluorseals (Italija), predelovalec granuliranega PTFE.

| (5) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko podajo svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. |
| --- | --- |

(5)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko podajo svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.

| (6) | Ustne in pisne utemeljitve, ki so jih predložile stranke, so bile proučene in po potrebi upoštevane v dokončnih ugotovitvah. |
| --- | --- |

(6)

Ustne in pisne utemeljitve, ki so jih predložile stranke, so bile proučene in po potrebi upoštevane v dokončnih ugotovitvah.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (7) | Začasna uredba je izdelek opisala kot t.i. granulirani politetrafluoroetilen (PTFE), ki ne vsebuje več kot 3 % drugih monomernih enot, razen tetrafluoroetilena, brez polnil, v obliki prahu ali peletov, z izjemo mikroniziranih materialov. Zadevni izdelek je prav tako lahko v obliki surovega polimera (reakcijska kapljica), slednji v vlažnem ali v suhem stanju. Na podlagi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, je jasno, da „mikronizirani material“ pomeni mikroprah fluoropolimera, kakor je določen z normativom „ASTM D5675-04“. Zadevni izdelek se trenutno uvršča pod oznako KN ex 3904 61 00. |
| --- | --- |

(7)

Začasna uredba je izdelek opisala kot t.i. granulirani politetrafluoroetilen (PTFE), ki ne vsebuje več kot 3 % drugih monomernih enot, razen tetrafluoroetilena, brez polnil, v obliki prahu ali peletov, z izjemo mikroniziranih materialov. Zadevni izdelek je prav tako lahko v obliki surovega polimera (reakcijska kapljica), slednji v vlažnem ali v suhem stanju. Na podlagi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, je jasno, da „mikronizirani material“ pomeni mikroprah fluoropolimera, kakor je določen z normativom „ASTM D5675-04“. Zadevni izdelek se trenutno uvršča pod oznako KN ex 3904 61 00.

| (8) | Ena organizacija uporabnikov/uvoznikov, Evropsko združenje za pravično trgovino s fluorpolimerom (European Fluoropolymer Fair Trade Association ali „EFFTA“), in eno združenje izvoznikov sta ugovarjala začasnim sklepom, da se vsi granulirani politetrafluoretileni (PTFE) štejejo za en izdelek. Trdili so, da se politetrafluoretilen (PTFE) lahko razdeli v tri skupine izdelkov na podlagi razlik v kakovosti (visoka/srednja/nizka). Vsaka skupina izdelkov naj bi se uporabljala za različna področja uporabe, ki si ne konkurirajo na istem trgu. |
| --- | --- |

(8)

Ena organizacija uporabnikov/uvoznikov, Evropsko združenje za pravično trgovino s fluorpolimerom (European Fluoropolymer Fair Trade Association ali „EFFTA“), in eno združenje izvoznikov sta ugovarjala začasnim sklepom, da se vsi granulirani politetrafluoretileni (PTFE) štejejo za en izdelek. Trdili so, da se politetrafluoretilen (PTFE) lahko razdeli v tri skupine izdelkov na podlagi razlik v kakovosti (visoka/srednja/nizka). Vsaka skupina izdelkov naj bi se uporabljala za različna področja uporabe, ki si ne konkurirajo na istem trgu.

| (9) | Kljub razlikam v kakovosti je bilo za vse vrste granuliranega PTFE ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti, čemur nista ugovarjali ne EFFTA ne združenje izvoznikov. Kar zadeva področje uporabe granuliranega PTFE, je bilo ugotovljeno, da se granulirani PTFE nižje kakovosti lahko uporablja po nadaljnji obdelavi na skoraj vseh področjih uporabe, vključno z nekaterimi vrhunskimi (npr. naprava za struženje). Kakor je priznalo tudi združenje EFFTA, se področja uporabe za različne vrste in količine granuliranega PTFE prekrivajo in jih zato ni mogoče jasno ločiti. |
| --- | --- |

(9)

Kljub razlikam v kakovosti je bilo za vse vrste granuliranega PTFE ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti, čemur nista ugovarjali ne EFFTA ne združenje izvoznikov. Kar zadeva področje uporabe granuliranega PTFE, je bilo ugotovljeno, da se granulirani PTFE nižje kakovosti lahko uporablja po nadaljnji obdelavi na skoraj vseh področjih uporabe, vključno z nekaterimi vrhunskimi (npr. naprava za struženje). Kakor je priznalo tudi združenje EFFTA, se področja uporabe za različne vrste in količine granuliranega PTFE prekrivajo in jih zato ni mogoče jasno ločiti.

| (10) | Zato je bilo sklenjeno, da kljub različnim možnim vrstam izdelka, ki se razlikujejo glede na njihove različne oblike, povprečne velikosti delcev, toplotno obdelavo ali vsebnost komonomerov in kljub razlikam v kakovosti med njimi, vsi ti izdelki za namene tega postopka predstavljajo en sam izdelek, saj imajo vse vrste in kakovostni razredi izdelkov enake fizikalne lastnosti in v bistvu enako osnovno končno uporabo. V uvodnih izjavah (13), (145) in (147) začasne uredbe je bilo napačno navedeno, da granulirani PTFE vsebujejo tudi anoraki in notranje zaščite kablov in da se uporablja v tekstilni in biomedicinski industriji ter kot izolator. Dokončne ugotovitve so razkrile, da se granulirani PTFE ne uporablja na nobenem od navedenih področij uporabe. |
| --- | --- |

(10)

Zato je bilo sklenjeno, da kljub različnim možnim vrstam izdelka, ki se razlikujejo glede na njihove različne oblike, povprečne velikosti delcev, toplotno obdelavo ali vsebnost komonomerov in kljub razlikam v kakovosti med njimi, vsi ti izdelki za namene tega postopka predstavljajo en sam izdelek, saj imajo vse vrste in kakovostni razredi izdelkov enake fizikalne lastnosti in v bistvu enako osnovno končno uporabo. V uvodnih izjavah (13), (145) in (147) začasne uredbe je bilo napačno navedeno, da granulirani PTFE vsebujejo tudi anoraki in notranje zaščite kablov in da se uporablja v tekstilni in biomedicinski industriji ter kot izolator. Dokončne ugotovitve so razkrile, da se granulirani PTFE ne uporablja na nobenem od navedenih področij uporabe.

| (11) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega se potrdijo opredelitev izdelka in začasne ugotovitve, določeni v uvodni izjavi (14) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega se potrdijo opredelitev izdelka in začasne ugotovitve, določeni v uvodni izjavi (14) začasne uredbe.

2.   Podobni izdelek

| (12) | Številni uvozniki in uporabniki so ponovno poudarili, da granulirani PTFE, proizveden in prodan na trgu Skupnosti, ni podoben izdelkom, uvoženim iz LRK in Rusije. Trdili so, da so izdelki, uvoženi iz držav, vključenih v sedanjo preiskavo, nižje kakovosti kot izdelki, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti in naj bi se zato prodajali na različnih trgih, ne da bi si konkurirali. Te stranke pa niso predložile novih informacij ali dokazov v zvezi s to zadevo. |
| --- | --- |

(12)

Številni uvozniki in uporabniki so ponovno poudarili, da granulirani PTFE, proizveden in prodan na trgu Skupnosti, ni podoben izdelkom, uvoženim iz LRK in Rusije. Trdili so, da so izdelki, uvoženi iz držav, vključenih v sedanjo preiskavo, nižje kakovosti kot izdelki, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti in naj bi se zato prodajali na različnih trgih, ne da bi si konkurirali. Te stranke pa niso predložile novih informacij ali dokazov v zvezi s to zadevo.

| (13) | Najprej je treba opozoriti, da je bilo s preiskavo ugotovljeno, kakor je bilo poudarjeno v uvodni izjavi (16) začasne uredbe, da je industrija Skupnosti med obdobjem preiskave (OP) proizvajala in prodajala tudi ostanke PTFE ali „neustrezni PTFE“ istim strankam kot zadevni proizvajalec izvoznik. Po drugi strani je preiskava razkrila, da so vsaj ruski proizvajalci izvozniki v Skupnost gotovo prodajali takšne kakovostne razrede granuliranega PTFE, ki so bili, čeprav samo v zelo omejenih količinah, celo brez nadaljnje obdelave primerljivi z visoko kakovostnimi razredi Skupnosti. Poleg tega bi se lahko celo nizko kakovostni granulirani PTFE, uvožen iz zadevnih držav, po nadaljnji obdelavi uporabljal na podobnih področjih uporabe kot izdelek, ki ga je industrija Skupnosti proizvedla in prodala na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Najprej je treba opozoriti, da je bilo s preiskavo ugotovljeno, kakor je bilo poudarjeno v uvodni izjavi (16) začasne uredbe, da je industrija Skupnosti med obdobjem preiskave (OP) proizvajala in prodajala tudi ostanke PTFE ali „neustrezni PTFE“ istim strankam kot zadevni proizvajalec izvoznik. Po drugi strani je preiskava razkrila, da so vsaj ruski proizvajalci izvozniki v Skupnost gotovo prodajali takšne kakovostne razrede granuliranega PTFE, ki so bili, čeprav samo v zelo omejenih količinah, celo brez nadaljnje obdelave primerljivi z visoko kakovostnimi razredi Skupnosti. Poleg tega bi se lahko celo nizko kakovostni granulirani PTFE, uvožen iz zadevnih držav, po nadaljnji obdelavi uporabljal na podobnih področjih uporabe kot izdelek, ki ga je industrija Skupnosti proizvedla in prodala na trgu Skupnosti.

| (14) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je bilo zaključeno, da imata zadevni izdelek in granulirani PTFE, ki ju je industrija Skupnosti proizvedla in prodala v Skupnosti, enake fizikalne in tehnične lastnosti in enako osnovno končno uporabo. Zato sta se obravnavala kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je bilo zaključeno, da imata zadevni izdelek in granulirani PTFE, ki ju je industrija Skupnosti proizvedla in prodala v Skupnosti, enake fizikalne in tehnične lastnosti in enako osnovno končno uporabo. Zato sta se obravnavala kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (15) | Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodne izjave (15) začasne Uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodne izjave (15) začasne Uredbe.

C.   DAMPING

1.   LRK

1.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (16) | Po uvedbi začasnih ukrepov so trije kitajski sodelujoči proizvajalci izvozniki trdili, da bi jim morala biti odobrena TGO, in ponovno poudarili utemeljitve, ki so jih predložili prej. Na te pripombe je bilo že odgovorjeno v uvodnih izjavah (33) do (39) začasne uredbe. Zato se je štelo, da odločitev o zavrnitvi TGO tem trem družbam velja še naprej. |
| --- | --- |

(16)

Po uvedbi začasnih ukrepov so trije kitajski sodelujoči proizvajalci izvozniki trdili, da bi jim morala biti odobrena TGO, in ponovno poudarili utemeljitve, ki so jih predložili prej. Na te pripombe je bilo že odgovorjeno v uvodnih izjavah (33) do (39) začasne uredbe. Zato se je štelo, da odločitev o zavrnitvi TGO tem trem družbam velja še naprej.

1.2   Individualna obravnava („IO“)

| (17) | Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da bi jima morala biti odobrena IO. En izvoznik je trdil, da Komisija ne more zavrniti IO na podlagi možnega vmešavanja države, saj člen 9(5) zahteva le, da se izvozne cene in količine prosto določijo. V zvezi s tem je treba opomniti, da družba po definiciji ne more prosto določiti svojih izvoznih cen in količin ter prodajnih pogojev, če lahko na slednje vpliva država. Zato se ne more pričakovati, da bodo družbe, ki ne morejo dokazati, da niso predmet možnega vpliva države, izpolnjevale pogoje iz člena 9(5)(b) osnovne uredbe. Zadevni proizvajalec izvoznik ni predložil nobenega dokaza, da država ne more vplivati na njegove odločitve v zvezi z izvoznimi cenami in količinami ter pogoji prodaje ali da možen vpliv države ni takšen, da bi dovoljeval izogibanje ukrepom. Vzrok temu je predvsem dejstvo, da je bil odnos te družbe do državnega delničarja nejasen in da se je statut štel za nezanesljivega, kot je poudarjeno v uvodni izjavi (33) začasne uredbe. Zato dejstvo, da takšnega vmešavanja države v preteklosti ni bilo, ne bi jamčilo, da ga ne bo v prihodnosti, zlasti, če bi se tej družbi odobrila individualna stopnja dajatve. |
| --- | --- |

(17)

Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da bi jima morala biti odobrena IO. En izvoznik je trdil, da Komisija ne more zavrniti IO na podlagi možnega vmešavanja države, saj člen 9(5) zahteva le, da se izvozne cene in količine prosto določijo. V zvezi s tem je treba opomniti, da družba po definiciji ne more prosto določiti svojih izvoznih cen in količin ter prodajnih pogojev, če lahko na slednje vpliva država. Zato se ne more pričakovati, da bodo družbe, ki ne morejo dokazati, da niso predmet možnega vpliva države, izpolnjevale pogoje iz člena 9(5)(b) osnovne uredbe. Zadevni proizvajalec izvoznik ni predložil nobenega dokaza, da država ne more vplivati na njegove odločitve v zvezi z izvoznimi cenami in količinami ter pogoji prodaje ali da možen vpliv države ni takšen, da bi dovoljeval izogibanje ukrepom. Vzrok temu je predvsem dejstvo, da je bil odnos te družbe do državnega delničarja nejasen in da se je statut štel za nezanesljivega, kot je poudarjeno v uvodni izjavi (33) začasne uredbe. Zato dejstvo, da takšnega vmešavanja države v preteklosti ni bilo, ne bi jamčilo, da ga ne bo v prihodnosti, zlasti, če bi se tej družbi odobrila individualna stopnja dajatve.

| (18) | Drugi izvoznik je trdil, da njegova delniška struktura, zlasti dejstvo, da ga ima delno v lasti država, ni omogočala sklepa, da se je država vmešavala v določanje cen ali druge prodajne pogoje. Najprej, družba te trditve ni utemeljila z nobenim dokazom. Po drugi strani je bilo ugotovljeno, da je imela država v lasti večino kapitala družbe in je poleg tega imenovala generalnega direktorja in večino sveta direktorjev te družbe. Zato je bilo sklenjeno, da zahteve člena 9(5)(c) niso izpolnjene in je treba IO zavrniti. |
| --- | --- |

(18)

Drugi izvoznik je trdil, da njegova delniška struktura, zlasti dejstvo, da ga ima delno v lasti država, ni omogočala sklepa, da se je država vmešavala v določanje cen ali druge prodajne pogoje. Najprej, družba te trditve ni utemeljila z nobenim dokazom. Po drugi strani je bilo ugotovljeno, da je imela država v lasti večino kapitala družbe in je poleg tega imenovala generalnega direktorja in večino sveta direktorjev te družbe. Zato je bilo sklenjeno, da zahteve člena 9(5)(c) niso izpolnjene in je treba IO zavrniti.

| (19) | Ker drugih pripomb ni bilo, se potrdijo ugotovitve začasne uredbe, kakor so določene v uvodni izjavi (45) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Ker drugih pripomb ni bilo, se potrdijo ugotovitve začasne uredbe, kakor so določene v uvodni izjavi (45) začasne uredbe.

1.3   Primerljiva država

| (20) | Vsi trije kitajski sodelujoči izvozniki se z izbiro ZDA niso strinjali in so trdili, da bi morala biti kot primerljiva država izbrana Rusija. Dva sta ponovno poudarila pripombe pred uvedbo začasnih ukrepov, ki so že bili obravnavani v uvodnih izjavah (47) do (54) začasne uredbe. Ker novih informacij in dokazov ni bilo, so bili zahtevki teh proizvajalcev izvoznikov zavrnjeni. |
| --- | --- |

(20)

Vsi trije kitajski sodelujoči izvozniki se z izbiro ZDA niso strinjali in so trdili, da bi morala biti kot primerljiva država izbrana Rusija. Dva sta ponovno poudarila pripombe pred uvedbo začasnih ukrepov, ki so že bili obravnavani v uvodnih izjavah (47) do (54) začasne uredbe. Ker novih informacij in dokazov ni bilo, so bili zahtevki teh proizvajalcev izvoznikov zavrnjeni.

| (21) | Drugi kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da so zaradi nižje stopnje gospodarske razvitosti LRK proizvodni dejavniki, kot stroški dela in splošni upravni stroški, nižji in zato neprimerljivi z ZDA. Kljub temu različna stopnja splošnega gospodarskega razvoja sama na sebi ni ustrezen dejavnik za izbiro primerljive države, kot je omenjeno v uvodni izjavi (54) začasne uredbe. Ta družba je prav tako trdila, da so zaradi nižje stopnje gospodarske razvitosti na Kitajskem javne storitve, kot so dobava vode, elektrike in plina, cenejše kot v ZDA. Glede tega je treba opozoriti, da je cilj člena 2(7)(a) osnovne uredbe prav ta, da je primerljiva država izbrana za določitev normalne vrednosti na podlagi cen in stroškov, na katere pogoji netržnega gospodarstva ne vplivajo. Zato samo primerjava cen v državi brez tržnega gospodarstva ali v državi z gospodarstvom v tranziciji s tistimi v primerljivi državi sama na sebi ni smiselna. Predložene niso bile nobene informacije, ki bi utemeljile domnevne razlike in omogočile količinsko ovrednotenje ali ki bi dokazale, da je imel ta proizvajalec izvoznik koristi od kakršne koli naravne komparativne prednosti. Utemeljitev je bila zato zavrnjena. Nazadnje je ta proizvajalec izvoznik trdil tudi, da so zaradi enostavnejšega proizvodnega postopka oprema in s tem povezane naložbe in amortizacijske stopnje precej različne. Vendar izvoznik ni predložil nobenih informacij, ki bi dokazale, da je bil njegov proizvodni postopek dejansko enostavnejši kot postopek proizvajalcev ZDA ali takšen, da bi službam Komisije omogočal, da količinsko ovrednotijo učinek takšnih domnevnih razlik. |
| --- | --- |

(21)

Drugi kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da so zaradi nižje stopnje gospodarske razvitosti LRK proizvodni dejavniki, kot stroški dela in splošni upravni stroški, nižji in zato neprimerljivi z ZDA. Kljub temu različna stopnja splošnega gospodarskega razvoja sama na sebi ni ustrezen dejavnik za izbiro primerljive države, kot je omenjeno v uvodni izjavi (54) začasne uredbe. Ta družba je prav tako trdila, da so zaradi nižje stopnje gospodarske razvitosti na Kitajskem javne storitve, kot so dobava vode, elektrike in plina, cenejše kot v ZDA. Glede tega je treba opozoriti, da je cilj člena 2(7)(a) osnovne uredbe prav ta, da je primerljiva država izbrana za določitev normalne vrednosti na podlagi cen in stroškov, na katere pogoji netržnega gospodarstva ne vplivajo. Zato samo primerjava cen v državi brez tržnega gospodarstva ali v državi z gospodarstvom v tranziciji s tistimi v primerljivi državi sama na sebi ni smiselna. Predložene niso bile nobene informacije, ki bi utemeljile domnevne razlike in omogočile količinsko ovrednotenje ali ki bi dokazale, da je imel ta proizvajalec izvoznik koristi od kakršne koli naravne komparativne prednosti. Utemeljitev je bila zato zavrnjena. Nazadnje je ta proizvajalec izvoznik trdil tudi, da so zaradi enostavnejšega proizvodnega postopka oprema in s tem povezane naložbe in amortizacijske stopnje precej različne. Vendar izvoznik ni predložil nobenih informacij, ki bi dokazale, da je bil njegov proizvodni postopek dejansko enostavnejši kot postopek proizvajalcev ZDA ali takšen, da bi službam Komisije omogočal, da količinsko ovrednotijo učinek takšnih domnevnih razlik.

| (22) | Ta izvoznik je prav tako trdil, da sta granulirani PTFE iz ZDA in Kitajske različne kakovosti, kar pomeni različna področja uporabe in zato izbira ZDA kot primerljive države ni bila ustrezna. V zvezi s tem je treba opomniti, da je bila, kot je razloženo v uvodni izjavi (53), glede razlik v kakovosti določena uskladitev, zlasti glede ravni nečistoč, kateri kitajski proizvajalec izvoznik ni ugovarjal. Tudi ta utemeljitev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(22)

Ta izvoznik je prav tako trdil, da sta granulirani PTFE iz ZDA in Kitajske različne kakovosti, kar pomeni različna področja uporabe in zato izbira ZDA kot primerljive države ni bila ustrezna. V zvezi s tem je treba opomniti, da je bila, kot je razloženo v uvodni izjavi (53), glede razlik v kakovosti določena uskladitev, zlasti glede ravni nečistoč, kateri kitajski proizvajalec izvoznik ni ugovarjal. Tudi ta utemeljitev je bila zato zavrnjena.

| (23) | Ker ni bilo nobene druge pripombe, se ugotovitve iz uvodnih izjav (47) do (54) začasne uredbe v zvezi z izbiro ZDA kot ustrezne primerljive države, potrdijo. |
| --- | --- |

(23)

Ker ni bilo nobene druge pripombe, se ugotovitve iz uvodnih izjav (47) do (54) začasne uredbe v zvezi z izbiro ZDA kot ustrezne primerljive države, potrdijo.

1.4   Določitev normalne vrednosti za kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena

| (24) | En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila uskladitev razlik v kakovosti, opisana v uvodni izjavi (53) začasne uredbe, nezadostna in da bi morala biti pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja cen in cenejše prodaje normalna vrednost usklajena do iste mere kot cena industrije Skupnosti, kakor je razloženo v uvodni izjavi (98) iste uredbe. |
| --- | --- |

(24)

En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila uskladitev razlik v kakovosti, opisana v uvodni izjavi (53) začasne uredbe, nezadostna in da bi morala biti pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja cen in cenejše prodaje normalna vrednost usklajena do iste mere kot cena industrije Skupnosti, kakor je razloženo v uvodni izjavi (98) iste uredbe.

| (25) | Opomniti je treba, da, medtem ko je cilj uskladitve normalne vrednosti upoštevati razlike med podobnim izdelkom, ki se prodaja na trgu primerljive države, in zadevnim izdelkom, uskladitev pri analizi škode upošteva razlike med zadevnim in podobnim izdelkom, ki se prodaja v Skupnosti. Čeprav sta lahko podobni izdelek, ki se prodaja v primerljivi državi, in izdelek, ki se prodaja na trgu Skupnosti, podobne kakovosti in imata podobne lastnosti, se lahko na drugačen način razlikujeta od zadevnega izdelka. Zato je bila uskladitev opravljena ločeno ter na podlagi informacij in dokazov, zbranih med preiskavo. Proizvajalec izvoznik ni predložil nobenih dokazov, da je bila metodologija, ki jo je uporabljala Komisija pri svojih začasnih določitvah, neutemeljena in da so bile razlike med zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, proizvedenim in prodanim v Skupnosti na eni strani in v primerljivi državi na drugi strani, enake; prav tako ni bilo na voljo nobenih informacij ali dokazov, da bi morala biti uskladitev enaka. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti in potrditi ugotovitve iz uvodne izjave (53) začasne uredbe v zvezi z določitvijo normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena. |
| --- | --- |

(25)

Opomniti je treba, da, medtem ko je cilj uskladitve normalne vrednosti upoštevati razlike med podobnim izdelkom, ki se prodaja na trgu primerljive države, in zadevnim izdelkom, uskladitev pri analizi škode upošteva razlike med zadevnim in podobnim izdelkom, ki se prodaja v Skupnosti. Čeprav sta lahko podobni izdelek, ki se prodaja v primerljivi državi, in izdelek, ki se prodaja na trgu Skupnosti, podobne kakovosti in imata podobne lastnosti, se lahko na drugačen način razlikujeta od zadevnega izdelka. Zato je bila uskladitev opravljena ločeno ter na podlagi informacij in dokazov, zbranih med preiskavo. Proizvajalec izvoznik ni predložil nobenih dokazov, da je bila metodologija, ki jo je uporabljala Komisija pri svojih začasnih določitvah, neutemeljena in da so bile razlike med zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, proizvedenim in prodanim v Skupnosti na eni strani in v primerljivi državi na drugi strani, enake; prav tako ni bilo na voljo nobenih informacij ali dokazov, da bi morala biti uskladitev enaka. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti in potrditi ugotovitve iz uvodne izjave (53) začasne uredbe v zvezi z določitvijo normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena.

1.5   Izvozna cena

| (26) | Ker ni bilo nobenih novih pripomb zainteresiranih strank, se potrdi metodologija, določena v uvodni izjavi (59) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Ker ni bilo nobenih novih pripomb zainteresiranih strank, se potrdi metodologija, določena v uvodni izjavi (59) začasne uredbe.

1.6   Primerjava

| (27) | En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da uskladitev fizičnih razlik iz uvodne izjave (62) začasne uredbe ne kaže ustrezno dejanske razlike v proizvodnih stroških in da bi bilo zato treba uskladitev ustrezno preveriti. Treba je opomniti, da je uskladitev za določitev začasne stopnje dampinga temeljila na razumni oceni razlike v tržni vrednosti v ZDA v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe. Štelo se je, da je ta metodologija najbolj natančna pri določitvi učinka razlike na ceno in primerljivost cen. Kitajski proizvajalec izvoznik ni niti količinsko ovrednotil svojega zahtevka niti ni predložil kakršnih koli informacij ali dokazov, da je metodologija, določena v členu 2(10)(a) osnovne uredbe, neprimerna za upoštevanje fizikalne razlike. Na tej podlagi je bilo treba ta zahtevek zavrniti. Ker ni bilo nobene druge pripombe, se ugotovitve glede primerjave iz uvodnih izjav (60) do (64) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(27)

En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da uskladitev fizičnih razlik iz uvodne izjave (62) začasne uredbe ne kaže ustrezno dejanske razlike v proizvodnih stroških in da bi bilo zato treba uskladitev ustrezno preveriti. Treba je opomniti, da je uskladitev za določitev začasne stopnje dampinga temeljila na razumni oceni razlike v tržni vrednosti v ZDA v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe. Štelo se je, da je ta metodologija najbolj natančna pri določitvi učinka razlike na ceno in primerljivost cen. Kitajski proizvajalec izvoznik ni niti količinsko ovrednotil svojega zahtevka niti ni predložil kakršnih koli informacij ali dokazov, da je metodologija, določena v členu 2(10)(a) osnovne uredbe, neprimerna za upoštevanje fizikalne razlike. Na tej podlagi je bilo treba ta zahtevek zavrniti. Ker ni bilo nobene druge pripombe, se ugotovitve glede primerjave iz uvodnih izjav (60) do (64) začasne uredbe potrdijo.

2.   Rusija

2.1   Uporaba določb iz člena 18 osnovne uredbe

| (28) | Kakor je bilo navedeno v uvodnih izjavah (69) do (82) začasne uredbe, je določitev dampinga v začasni fazi temeljila na dejstvih, razpoložljivih obema preiskovanima proizvajalcema izvoznikoma v Rusiji. |
| --- | --- |

(28)

Kakor je bilo navedeno v uvodnih izjavah (69) do (82) začasne uredbe, je določitev dampinga v začasni fazi temeljila na dejstvih, razpoložljivih obema preiskovanima proizvajalcema izvoznikoma v Rusiji.

| (29) | Pred uvedbo začasnih dajatev sta bila oba ruska proizvajalca izvoznika vnaprej obveščena, na kakšni podlagi se namerava uporabiti razpoložljiva dejstva v fazi začasne določitve, in sta imela možnost predložiti nadaljnje razlage v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Pred uvedbo začasnih dajatev sta bila oba ruska proizvajalca izvoznika vnaprej obveščena, na kakšni podlagi se namerava uporabiti razpoložljiva dejstva v fazi začasne določitve, in sta imela možnost predložiti nadaljnje razlage v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe.

| (30) | Oba ruska proizvajalca izvoznika sta trdila, da sta sodelovala po svojih najboljših možnostih in da je bila celotna uporaba razpoložljivih dejstev nesorazmerna. Trdila sta, da bi se v skladu s členom 18(3) osnovne uredbe morali uporabiti podatki samih družb, čeprav niso bili popolni v vseh pogledih. |
| --- | --- |

(30)

Oba ruska proizvajalca izvoznika sta trdila, da sta sodelovala po svojih najboljših možnostih in da je bila celotna uporaba razpoložljivih dejstev nesorazmerna. Trdila sta, da bi se v skladu s členom 18(3) osnovne uredbe morali uporabiti podatki samih družb, čeprav niso bili popolni v vseh pogledih.

| (31) | V zvezi s tem in kot je v uvodnih izjavah (70) do (74) začasne uredbe poudarjeno, je treba najprej opozoriti, da sta obe družbi predložili nepopolne, nepravilne in zavajajoče informacije. Poleg tega družba ni hotela predložiti potrebnih informacij za izračun stopnje dampinga ali pa teh podatkov ni predložila pravočasno, tako da jih ni bilo več mogoče preveriti. Nazadnje, trgovec v Rusiji, povezan z enim od proizvajalcev izvoznikov, ni sodeloval. |
| --- | --- |

(31)

V zvezi s tem in kot je v uvodnih izjavah (70) do (74) začasne uredbe poudarjeno, je treba najprej opozoriti, da sta obe družbi predložili nepopolne, nepravilne in zavajajoče informacije. Poleg tega družba ni hotela predložiti potrebnih informacij za izračun stopnje dampinga ali pa teh podatkov ni predložila pravočasno, tako da jih ni bilo več mogoče preveriti. Nazadnje, trgovec v Rusiji, povezan z enim od proizvajalcev izvoznikov, ni sodeloval.

| (32) | Obe družbi sta pomanjkljivosti priznali že v izpolnjenih vprašalnikih ter med preverjanjem na kraju samem, vendar sta trdili, da te pomanjkljivosti niso bile takšne, ki bi povzročile pretirane težave pri doseganju sprejemljivo natančnih ugotovitev. Trdili so, da so pomanjkljivosti le malo vplivale na ugotovitve in da so bili podatki, ki sta jih družbi predložili, na splošno dovolj zanesljivi za določitev dampinga. |
| --- | --- |

(32)

Obe družbi sta pomanjkljivosti priznali že v izpolnjenih vprašalnikih ter med preverjanjem na kraju samem, vendar sta trdili, da te pomanjkljivosti niso bile takšne, ki bi povzročile pretirane težave pri doseganju sprejemljivo natančnih ugotovitev. Trdili so, da so pomanjkljivosti le malo vplivale na ugotovitve in da so bili podatki, ki sta jih družbi predložili, na splošno dovolj zanesljivi za določitev dampinga.

| (33) | Vse informacije, ki sta jih družbi predložili v izpolnjenih vprašalnikih in med preverjanjem na kraju samem ter vse informacije, ki sta jih družbi predložili po razkritju začasnih ugotovitev, so bile ponovno proučene. Vendar nobena razlaga, ki sta jo predložili družbi, ni spremenila začasnih sklepov. Ponovno je treba poudariti, da podatki, ki sta jih predložili družbi v izpolnjenih vprašalnikih, niso mogli biti usklajeni z revidiranimi izkazi. To se je štelo za resno pomanjkljivost. V teh okoliščinah se ne more uvesti zanesljive individualne stopnje dampinga, zato je treba upoštevati obstoječa dejstva. |
| --- | --- |

(33)

Vse informacije, ki sta jih družbi predložili v izpolnjenih vprašalnikih in med preverjanjem na kraju samem ter vse informacije, ki sta jih družbi predložili po razkritju začasnih ugotovitev, so bile ponovno proučene. Vendar nobena razlaga, ki sta jo predložili družbi, ni spremenila začasnih sklepov. Ponovno je treba poudariti, da podatki, ki sta jih predložili družbi v izpolnjenih vprašalnikih, niso mogli biti usklajeni z revidiranimi izkazi. To se je štelo za resno pomanjkljivost. V teh okoliščinah se ne more uvesti zanesljive individualne stopnje dampinga, zato je treba upoštevati obstoječa dejstva.

| (34) | V zvezi s tem je treba opozoriti, kot je že omenjeno v uvodni izjavi (72) začasne uredbe, da je ena družba predložila zelo zavajajoče informacije o organizacijski strukturi svoje družbe, kar je preprečilo uskladitev poročanih podatkov. Odgovor te družbe je bil tudi zelo nepopoln in slab. Pri drugi družbi posamezne pomanjkljivosti morda niso imele velikega vpliva na izračun dampinga, vendar je kopičenje takšnih pomanjkljivosti povzročilo resne dvome glede splošne zanesljivosti podatkov. Zato in zaradi razlogov, določenih v uvodni izjavi (71) začasne uredbe, so se morali razpoložljivi podatki uporabiti v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Predložen ni bil noben nov dokaz, ki bi te ugotovitve spremenil. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi s tem je treba opozoriti, kot je že omenjeno v uvodni izjavi (72) začasne uredbe, da je ena družba predložila zelo zavajajoče informacije o organizacijski strukturi svoje družbe, kar je preprečilo uskladitev poročanih podatkov. Odgovor te družbe je bil tudi zelo nepopoln in slab. Pri drugi družbi posamezne pomanjkljivosti morda niso imele velikega vpliva na izračun dampinga, vendar je kopičenje takšnih pomanjkljivosti povzročilo resne dvome glede splošne zanesljivosti podatkov. Zato in zaradi razlogov, določenih v uvodni izjavi (71) začasne uredbe, so se morali razpoložljivi podatki uporabiti v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Predložen ni bil noben nov dokaz, ki bi te ugotovitve spremenil.

| (35) | Zaradi zgoraj izpostavljenih resnih pomanjkljivosti in nezmožnosti preveriti predložene informacije, je bilo treba skleniti, da so bili predloženi podatki na splošno nezanesljivi in netočni. Zato je bilo treba izpolnjene vprašalnike obeh družb v celoti zavrniti. Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (70) do (74) in sklepi iz uvodne izjave (75) začasne uredbe, tj. da se stopnje dampinga za oba proizvajalca izvoznika niso mogle določiti na podlagi njunih podatkov, ampak so morale biti določene na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Zaradi zgoraj izpostavljenih resnih pomanjkljivosti in nezmožnosti preveriti predložene informacije, je bilo treba skleniti, da so bili predloženi podatki na splošno nezanesljivi in netočni. Zato je bilo treba izpolnjene vprašalnike obeh družb v celoti zavrniti. Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (70) do (74) in sklepi iz uvodne izjave (75) začasne uredbe, tj. da se stopnje dampinga za oba proizvajalca izvoznika niso mogle določiti na podlagi njunih podatkov, ampak so morale biti določene na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

2.2   Normalna vrednost

| (36) | Ker ni bilo nobenih novih pripomb zainteresiranih strank, se potrdi metodologija, določena v uvodni izjavi (76) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Ker ni bilo nobenih novih pripomb zainteresiranih strank, se potrdi metodologija, določena v uvodni izjavi (76) začasne uredbe.

2.3   Izvozna cena

| (37) | Obe družbi sta trdili, da je izračun izvoznih cen napačno temeljil na cenah, ki jih je Eurostat zabeležil za uvoz, uvrščen pod oznako KN ex 3904 61 00, saj ta oznaka poleg zadevnega izdelka vključuje tudi druge izdelke, ki niso predmet tega postopka. |
| --- | --- |

(37)

Obe družbi sta trdili, da je izračun izvoznih cen napačno temeljil na cenah, ki jih je Eurostat zabeležil za uvoz, uvrščen pod oznako KN ex 3904 61 00, saj ta oznaka poleg zadevnega izdelka vključuje tudi druge izdelke, ki niso predmet tega postopka.

| (38) | V zvezi s tem je treba opomniti, da velika večina uvoza, uvrščenega pod zgoraj omenjene oznake KN, spada pod zadevni izdelek. Kljub temu so bile v začasnih določitvah opravljene uskladitve informacij, ki jih je Eurostat zabeležil na podlagi razpoložljivih informacij (ocene industrije Skupnosti). Ker zanesljivejših razpoložljivih informacij ni bilo, se je ta metodologija še naprej uporabljala za določitev dokončne stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi s tem je treba opomniti, da velika večina uvoza, uvrščenega pod zgoraj omenjene oznake KN, spada pod zadevni izdelek. Kljub temu so bile v začasnih določitvah opravljene uskladitve informacij, ki jih je Eurostat zabeležil na podlagi razpoložljivih informacij (ocene industrije Skupnosti). Ker zanesljivejših razpoložljivih informacij ni bilo, se je ta metodologija še naprej uporabljala za določitev dokončne stopnje dampinga.

| (39) | Ena družba je trdila, da bi morali za določitev njene izvozne cene uporabiti informacije dveh nepovezanih uvoznikov, ki sta med obdobjem preiskave predstavljala več kot 80 % prodaje v Skupnost. Vendar eden od teh uvoznikov med preiskavo ni v celoti sodeloval. Poleg tega med podatki, ki jih je predložil v celoti sodelujoči nepovezan uvoznik, in podatki, ki jih je predložil zadevni proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče vzpostaviti povezave. Zato na navedeni podlagi s predloženimi podatki ni bilo mogoče določiti izvozne cene in je bilo treba zahtevek zavrniti. |
| --- | --- |

(39)

Ena družba je trdila, da bi morali za določitev njene izvozne cene uporabiti informacije dveh nepovezanih uvoznikov, ki sta med obdobjem preiskave predstavljala več kot 80 % prodaje v Skupnost. Vendar eden od teh uvoznikov med preiskavo ni v celoti sodeloval. Poleg tega med podatki, ki jih je predložil v celoti sodelujoči nepovezan uvoznik, in podatki, ki jih je predložil zadevni proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče vzpostaviti povezave. Zato na navedeni podlagi s predloženimi podatki ni bilo mogoče določiti izvozne cene in je bilo treba zahtevek zavrniti.

| (40) | Ker drugih informacij ni bilo, se je metodologija, kakor je bilo poudarjeno v uvodni izjavi (77) začasne uredbe, uporabljala še naprej, izvozna cena pa se je izračunala na podlagi podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(40)

Ker drugih informacij ni bilo, se je metodologija, kakor je bilo poudarjeno v uvodni izjavi (77) začasne uredbe, uporabljala še naprej, izvozna cena pa se je izračunala na podlagi podatkov Eurostata.

2.4   Primerjava

| (41) | Ker ni bilo nobenih pripomb zainteresiranih strank, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (78) in (79) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Ker ni bilo nobenih pripomb zainteresiranih strank, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (78) in (79) začasne uredbe.

3.   Stopnja dampinga

| (42) | Ker ni bilo nobenih novih pripomb zainteresiranih strank, se potrdi metodologija za izračun stopenj dampinga, kakor je določena v uvodnih izjavah (24), (65) do (68) in (80) do (82) začasne uredbe. Ob upoštevanju zgoraj navedenega veljajo naslednje dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti:






  Država izvoznica | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| LRK | 99,7 % |
| Rusija | 36,6 % |

(42)

Ker ni bilo nobenih novih pripomb zainteresiranih strank, se potrdi metodologija za izračun stopenj dampinga, kakor je določena v uvodnih izjavah (24), (65) do (68) in (80) do (82) začasne uredbe. Ob upoštevanju zgoraj navedenega veljajo naslednje dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti:

Država izvoznica

Stopnja dampinga

LRK

99,7 %

Rusija

36,6 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti, industrija Skupnosti in potrošnja Skupnosti

| (43) | Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (83) do (87) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (83) do (87) začasne uredbe.

2.   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (44) | Oba ruska proizvajalca izvoznika sta ponovno poudarila, da se pri oceni škode uvoz granuliranega PTFE s poreklom iz Rusije ne bi smel združevati z uvozom iz LRK iz razlogov, določenih v uvodni izjavi (91) začasne uredbe. Da bi podprla svojo trditev, sta proizvajalca izvoznika nadalje trdila, da je zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti od leta 2002 dalje sovpadlo z upadom uvoza s poreklom iz Rusije, medtem ko je leta 2001, ko je bil uvoz iz Rusije največji, industrija Skupnosti imela visoke stopnje dobička. V nasprotju s tem se je uvoz s poreklom iz LRK večal vzporedno z nižanjem stopnje dobička industrije Skupnosti. Izvoznik je sklenil, da na tej podlagi znatne škode ne bi mogel povzročiti uvoz s poreklom iz Rusije in da kumulacija zato ni bila utemeljena. |
| --- | --- |

(44)

Oba ruska proizvajalca izvoznika sta ponovno poudarila, da se pri oceni škode uvoz granuliranega PTFE s poreklom iz Rusije ne bi smel združevati z uvozom iz LRK iz razlogov, določenih v uvodni izjavi (91) začasne uredbe. Da bi podprla svojo trditev, sta proizvajalca izvoznika nadalje trdila, da je zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti od leta 2002 dalje sovpadlo z upadom uvoza s poreklom iz Rusije, medtem ko je leta 2001, ko je bil uvoz iz Rusije največji, industrija Skupnosti imela visoke stopnje dobička. V nasprotju s tem se je uvoz s poreklom iz LRK večal vzporedno z nižanjem stopnje dobička industrije Skupnosti. Izvoznik je sklenil, da na tej podlagi znatne škode ne bi mogel povzročiti uvoz s poreklom iz Rusije in da kumulacija zato ni bila utemeljena.

| (45) | Opomniti je treba, da je, kakor je določeno v uvodni izjavi (90) začasne uredbe, gibanje cen iz Rusije in LRK podobno. Gre za nižanje v celotnem OP, in sicer vsako leto za precejšen odstotek. Poleg tega sta tako uvoz s poreklom iz Rusije kot iz Kitajske močno in nelojalno nižala cene industrije Skupnosti v celotnem obdobju od 1. januarja 2001 do konca OP („obravnavano obdobje“). Poleg tega je treba opomniti, da so gibanja uvoza iz Rusije kljub temu, da so se leta 2002 nižala, kasneje ostala stabilna in so se med OP celo nekoliko zvišala. Končne ugotovitve so potrdile, da sta si uvoza granuliranega PTFE iz LRK in Rusije med seboj konkurirala na trgu Skupnosti. Zato in glede na utemeljitve iz uvodnih izjav (89) do (92) začasne uredbe ni razlogov za sklep, da se uvoz iz Rusije ne bi smel združevati z uvozom iz LRK. Zgornja utemeljitev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(45)

Opomniti je treba, da je, kakor je določeno v uvodni izjavi (90) začasne uredbe, gibanje cen iz Rusije in LRK podobno. Gre za nižanje v celotnem OP, in sicer vsako leto za precejšen odstotek. Poleg tega sta tako uvoz s poreklom iz Rusije kot iz Kitajske močno in nelojalno nižala cene industrije Skupnosti v celotnem obdobju od 1. januarja 2001 do konca OP („obravnavano obdobje“). Poleg tega je treba opomniti, da so gibanja uvoza iz Rusije kljub temu, da so se leta 2002 nižala, kasneje ostala stabilna in so se med OP celo nekoliko zvišala. Končne ugotovitve so potrdile, da sta si uvoza granuliranega PTFE iz LRK in Rusije med seboj konkurirala na trgu Skupnosti. Zato in glede na utemeljitve iz uvodnih izjav (89) do (92) začasne uredbe ni razlogov za sklep, da se uvoz iz Rusije ne bi smel združevati z uvozom iz LRK. Zgornja utemeljitev je bila zato zavrnjena.

| (46) | Ker glede tega ni bilo nobenih nadaljnjih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (88) do (93) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Ker glede tega ni bilo nobenih nadaljnjih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (88) do (93) začasne uredbe.

3.   Uvoz iz zadevnih držav

3.1   Obseg, tržni delež in cene zadevnega uvoza

| (47) | Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (94) do (96) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (94) do (96) začasne uredbe.

3.2   Nelojalno nižanje cen

| (48) | En kitajski proizvajalec izvoznik je izrazil zaskrbljenost glede začasne določitve stroškov, nastalih po uvozu, pri izračunu cene industrije Skupnosti. Ta izvoznik je zlasti trdil, da bi bil takšen strošek višji kot strošek, uporabljen pri začasnih izračunih, ne da bi v zvezi s tem predložil kakršne koli dokaze. V začasni fazi je določitev stroškov, nastalih po uvozu, temeljila na dejanskih podatkih, ki sta jih predložila dva sodelujoča uvoznika. Odgovor enega od teh uvoznikov je bil preverjen. Čeprav niso bile preverjene, so bile informacije drugega uvoznika v skladu s preverjenimi informacijami prvega uvoznika, zato so se štele za dovolj zanesljive. Zato velja, da so bili podatki, ki so jih predložili uvozniki, zanesljivejši kot ocene kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bile ustrezno podkrepljene z dokazi. Ta zahtevek je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(48)

En kitajski proizvajalec izvoznik je izrazil zaskrbljenost glede začasne določitve stroškov, nastalih po uvozu, pri izračunu cene industrije Skupnosti. Ta izvoznik je zlasti trdil, da bi bil takšen strošek višji kot strošek, uporabljen pri začasnih izračunih, ne da bi v zvezi s tem predložil kakršne koli dokaze. V začasni fazi je določitev stroškov, nastalih po uvozu, temeljila na dejanskih podatkih, ki sta jih predložila dva sodelujoča uvoznika. Odgovor enega od teh uvoznikov je bil preverjen. Čeprav niso bile preverjene, so bile informacije drugega uvoznika v skladu s preverjenimi informacijami prvega uvoznika, zato so se štele za dovolj zanesljive. Zato velja, da so bili podatki, ki so jih predložili uvozniki, zanesljivejši kot ocene kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bile ustrezno podkrepljene z dokazi. Ta zahtevek je bilo zato treba zavrniti.

| (49) | En kitajski proizvajalec izvoznik je opozoril na stvarno napako pri izračunu uskladitve za uvozne dajatve. Temu ustrezno je bila v skladu s stopnjo dajatve, veljavno v OP, popravljena uskladitev za uvozne dajatve za vse kitajske proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(49)

En kitajski proizvajalec izvoznik je opozoril na stvarno napako pri izračunu uskladitve za uvozne dajatve. Temu ustrezno je bila v skladu s stopnjo dajatve, veljavno v OP, popravljena uskladitev za uvozne dajatve za vse kitajske proizvajalce izvoznike.

| (50) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi (98) začasne uredbe je bilo proučeno, ali je bila začasno odobrena uskladitev zaradi razlik v kakovosti med podobnim izdelkom, ki ga je prodajala industrija Skupnosti, in zadevnim izdelkom, uvoženim iz Rusije in LRK, ustrezna. |
| --- | --- |

(50)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi (98) začasne uredbe je bilo proučeno, ali je bila začasno odobrena uskladitev zaradi razlik v kakovosti med podobnim izdelkom, ki ga je prodajala industrija Skupnosti, in zadevnim izdelkom, uvoženim iz Rusije in LRK, ustrezna.

| (51) | V zvezi s tem je industrija Skupnosti trdila, da bi bila nadaljnja obdelava nujna le za omejeno število uvoženih vrst izdelkov, tj. za reakcijsko kapljico. Industrija Skupnosti je nadalje trdila, da bi za proizvodnjo predhodno sintranega materiala njihovi izdelki morali biti nadalje obdelani, zato ne bi bila potrebna nobena uskladitev z uvozno ceno. Nazadnje so bile predložene tudi informacije v zvezi s prodajo visoko kakovostnih vrst izdelka, ki so jih proizvedli ruski proizvajalci izvozniki in za katere ni bila potrebna nadaljnja obdelava. |
| --- | --- |

(51)

V zvezi s tem je industrija Skupnosti trdila, da bi bila nadaljnja obdelava nujna le za omejeno število uvoženih vrst izdelkov, tj. za reakcijsko kapljico. Industrija Skupnosti je nadalje trdila, da bi za proizvodnjo predhodno sintranega materiala njihovi izdelki morali biti nadalje obdelani, zato ne bi bila potrebna nobena uskladitev z uvozno ceno. Nazadnje so bile predložene tudi informacije v zvezi s prodajo visoko kakovostnih vrst izdelka, ki so jih proizvedli ruski proizvajalci izvozniki in za katere ni bila potrebna nadaljnja obdelava.

| (52) | Ugotovljeno je bilo, da so določene vrste granuliranega PTFE, ki jih je proizvedel ruski proizvajalec izvoznik, dejansko dosegale višje standarde kakovosti, zato so se lahko uporabile brez nadaljnje obdelave. Vendar so se te vrste izdelka v OP prodajale samo v zanemarljivih količinah in v glavnem za testiranje. Tako je na podlagi informacij, ki so jih dali na voljo sodelujoči uporabniki, uvoz takšnega granuliranega PTFE višje kakovosti iz Rusije predstavljal samo 1,4 % njihovega celotnega uvoza iz navedene države. |
| --- | --- |

(52)

Ugotovljeno je bilo, da so določene vrste granuliranega PTFE, ki jih je proizvedel ruski proizvajalec izvoznik, dejansko dosegale višje standarde kakovosti, zato so se lahko uporabile brez nadaljnje obdelave. Vendar so se te vrste izdelka v OP prodajale samo v zanemarljivih količinah in v glavnem za testiranje. Tako je na podlagi informacij, ki so jih dali na voljo sodelujoči uporabniki, uvoz takšnega granuliranega PTFE višje kakovosti iz Rusije predstavljal samo 1,4 % njihovega celotnega uvoza iz navedene države.

| (53) | Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bilo treba vse druge vrste granuliranega PTFE nadalje obdelati, torej zlasti segrevati in mleti. Ta postopek je treba razlikovati od postopka, potrebnega za proizvodnjo predhodno sintranega PTFE, ki je poseben postopek po nadaljnji obdelavi. Tako uskladitev, ki je bila odobrena v začasni fazi, ustrezno odraža dokazane razlike v kakovosti med podobnim izdelkom, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, in zadevnim izdelkom ter ne zadeva dodatnih stroškov predelave granuliranega PTFE, ki je potrebna za proizvodnjo predhodno sintranih vrst. Zato je bilo treba utemeljitve industrije Skupnosti zavrniti. |
| --- | --- |

(53)

Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bilo treba vse druge vrste granuliranega PTFE nadalje obdelati, torej zlasti segrevati in mleti. Ta postopek je treba razlikovati od postopka, potrebnega za proizvodnjo predhodno sintranega PTFE, ki je poseben postopek po nadaljnji obdelavi. Tako uskladitev, ki je bila odobrena v začasni fazi, ustrezno odraža dokazane razlike v kakovosti med podobnim izdelkom, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, in zadevnim izdelkom ter ne zadeva dodatnih stroškov predelave granuliranega PTFE, ki je potrebna za proizvodnjo predhodno sintranih vrst. Zato je bilo treba utemeljitve industrije Skupnosti zavrniti.

| (54) | Po drugi strani sta en ruski proizvajalec izvoznik in en uvoznik granuliranega PTFE iz Rusije trdila, da je bil granulirani PTFE, ki ga je izvozil ta proizvajalec izvoznik, celo po nadaljnji obdelavi še vedno nižje kakovosti kot granulirani PTFE, ki ga je proizvedla in prodala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti. Proizvajalec izvoznik je dodal, da je nadaljnja obdelava samo uravnavala razlike v kakovosti glede velikosti delcev in nečistoče izdelka, ne da bi upoštevala druge ključne parametre kakovosti, kot sta natezna trdnost in raztezek, kar bi imelo precejšen vpliv na dejansko kakovost ruskega granuliranega PTFE in posledično na kakovost polizdelka. Za utemeljitev te trditve je zgoraj omenjeni uvoznik predložil informacije o testnih rezultatih, ki naj bi kazale razlike v kakovosti med granuliranim PTFE, ki so ga proizvedli proizvajalci Skupnosti, in nadalje obdelanim granuliranim PTFE, ki je bil uvožen iz Rusije. Na podlagi tega so trdili, da bi morala uskladitev preseči same stroške nadaljnje obdelave. |
| --- | --- |

(54)

Po drugi strani sta en ruski proizvajalec izvoznik in en uvoznik granuliranega PTFE iz Rusije trdila, da je bil granulirani PTFE, ki ga je izvozil ta proizvajalec izvoznik, celo po nadaljnji obdelavi še vedno nižje kakovosti kot granulirani PTFE, ki ga je proizvedla in prodala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti. Proizvajalec izvoznik je dodal, da je nadaljnja obdelava samo uravnavala razlike v kakovosti glede velikosti delcev in nečistoče izdelka, ne da bi upoštevala druge ključne parametre kakovosti, kot sta natezna trdnost in raztezek, kar bi imelo precejšen vpliv na dejansko kakovost ruskega granuliranega PTFE in posledično na kakovost polizdelka. Za utemeljitev te trditve je zgoraj omenjeni uvoznik predložil informacije o testnih rezultatih, ki naj bi kazale razlike v kakovosti med granuliranim PTFE, ki so ga proizvedli proizvajalci Skupnosti, in nadalje obdelanim granuliranim PTFE, ki je bil uvožen iz Rusije. Na podlagi tega so trdili, da bi morala uskladitev preseči same stroške nadaljnje obdelave.

| (55) | Vendar preiskava tega ni mogla potrditi. Ugotovljeno je bilo, da informacije, ki jih je v zvezi s testnimi rezultati predložil zadevni uvoznik, niso bile reprezentativne, ampak nezanesljive, saj so zadevale eno samo proizvodno serijo. Celo v tej seriji so vsi testirani granulirani PTFE imeli zahtevane lastnosti, potrebne za uskladitev z normativom, kljub razlikam med njihovimi tehničnimi lastnostmi. Zato se predloženi dokazi niso šteli za zadostne. V vsakem primeru domnevnih razlik v kakovosti ni bilo mogoče količinsko ovrednotiti, temelječ na informacijah, ki sta jih predložila zgoraj omenjena ruski proizvajalec izvoznik in uvoznik. Zato velja, da je bil granulirani PTFE, ki ga je uvozil ta proizvajalec izvoznik po nadaljnji obdelavi, podobne kakovosti kot granulirani PTFE, ki ga je industrija Skupnosti proizvedla in prodala na trgu Skupnosti, ter bi se lahko uporabil za vrsto podobnih namenov. |
| --- | --- |

(55)

Vendar preiskava tega ni mogla potrditi. Ugotovljeno je bilo, da informacije, ki jih je v zvezi s testnimi rezultati predložil zadevni uvoznik, niso bile reprezentativne, ampak nezanesljive, saj so zadevale eno samo proizvodno serijo. Celo v tej seriji so vsi testirani granulirani PTFE imeli zahtevane lastnosti, potrebne za uskladitev z normativom, kljub razlikam med njihovimi tehničnimi lastnostmi. Zato se predloženi dokazi niso šteli za zadostne. V vsakem primeru domnevnih razlik v kakovosti ni bilo mogoče količinsko ovrednotiti, temelječ na informacijah, ki sta jih predložila zgoraj omenjena ruski proizvajalec izvoznik in uvoznik. Zato velja, da je bil granulirani PTFE, ki ga je uvozil ta proizvajalec izvoznik po nadaljnji obdelavi, podobne kakovosti kot granulirani PTFE, ki ga je industrija Skupnosti proizvedla in prodala na trgu Skupnosti, ter bi se lahko uporabil za vrsto podobnih namenov.

| (56) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je bilo za začasno uskladitev, narejeno pri izračunu stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljeno, da je primerna. Vendar je bila uskladitev popravljena na podlagi preverjenih informacij dveh uporabnikov, ki sta omogočila natančen izračun teh stroškov. Tako je uskladitev znašala 36,7 % nakupne cene zadevnih uporabnikov/uvoznikov. |
| --- | --- |

(56)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je bilo za začasno uskladitev, narejeno pri izračunu stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljeno, da je primerna. Vendar je bila uskladitev popravljena na podlagi preverjenih informacij dveh uporabnikov, ki sta omogočila natančen izračun teh stroškov. Tako je uskladitev znašala 36,7 % nakupne cene zadevnih uporabnikov/uvoznikov.

| (57) | Ob upoštevanju zgoraj navedenih popravkov in ker ni nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave (97) do (98) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(57)

Ob upoštevanju zgoraj navedenih popravkov in ker ni nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave (97) do (98) začasne uredbe potrdijo.

| (58) | Na podlagi zgoraj navedenega je primerjava posameznih vrst pokazala, da je bil zadevni izdelek s poreklom iz LRK in Rusije prodan v Skupnosti po cenah, ki so v OP nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za 20,5 % in 13,5 %, izraženo kot odstotek cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(58)

Na podlagi zgoraj navedenega je primerjava posameznih vrst pokazala, da je bil zadevni izdelek s poreklom iz LRK in Rusije prodan v Skupnosti po cenah, ki so v OP nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za 20,5 % in 13,5 %, izraženo kot odstotek cen industrije Skupnosti.

3.3   Položaj industrije Skupnosti in končna ocena škode

3.3.1   Splošne opombe

| (59) | Nekatere zainteresirane stranke so opozorile na pozitivna gibanja nekaterih dejavnikov škode in so trdile, da za sklep, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, ni dovolj, da so drugi kazalci škode, kot so prodajne cene in dobičkonosnost, kazali negativna gibanja. |
| --- | --- |

(59)

Nekatere zainteresirane stranke so opozorile na pozitivna gibanja nekaterih dejavnikov škode in so trdile, da za sklep, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, ni dovolj, da so drugi kazalci škode, kot so prodajne cene in dobičkonosnost, kazali negativna gibanja.

| (60) | Najprej je treba opomniti, da člen 3(5) osnovne uredbe določa, da je treba vpliv dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti proučiti na podlagi ocene ustreznih ekonomskih dejavnikov in indeksov, pri čemer ne eden ne več teh dejavnikov niso nujno odločilni. Zato za sklep, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, ni potrebno, da vsi dejavniki škode odražajo negativno gibanje. |
| --- | --- |

(60)

Najprej je treba opomniti, da člen 3(5) osnovne uredbe določa, da je treba vpliv dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti proučiti na podlagi ocene ustreznih ekonomskih dejavnikov in indeksov, pri čemer ne eden ne več teh dejavnikov niso nujno odločilni. Zato za sklep, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, ni potrebno, da vsi dejavniki škode odražajo negativno gibanje.

| (61) | Na tej podlagi je za določitev, ali je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, pomembno, da se upošteva njeno splošno finančno stanje. Tako se v primeru pozitivnega razvoja nekaterih kazalnikov škode le-teh ne bi smelo obravnavati samih, temveč v širšem okviru, tj. skupaj z razvojem drugih kazalnikov škode, da bi prišli do veljavnih sklepov. V tem primeru in kot je bilo poudarjeno v uvodni izjavi (117) začasne uredbe, se mora pozitivno gibanje nekaterih kazalnikov škode obravnavati v okviru splošno pomembnih negativnih učinkov obravnavanega uvoza na storilnost industrije Skupnosti in njenega odziva na to. Na splošno se negativen položaj industrije Skupnosti odraža zlasti v nižanju njenih prodajnih cen in dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(61)

Na tej podlagi je za določitev, ali je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, pomembno, da se upošteva njeno splošno finančno stanje. Tako se v primeru pozitivnega razvoja nekaterih kazalnikov škode le-teh ne bi smelo obravnavati samih, temveč v širšem okviru, tj. skupaj z razvojem drugih kazalnikov škode, da bi prišli do veljavnih sklepov. V tem primeru in kot je bilo poudarjeno v uvodni izjavi (117) začasne uredbe, se mora pozitivno gibanje nekaterih kazalnikov škode obravnavati v okviru splošno pomembnih negativnih učinkov obravnavanega uvoza na storilnost industrije Skupnosti in njenega odziva na to. Na splošno se negativen položaj industrije Skupnosti odraža zlasti v nižanju njenih prodajnih cen in dobičkonosnosti.

| (62) | Zato se šteje, da je bil pristop pri začasnih določitvah ustrezen in v skladu z osnovno uredbo in se zato še naprej uporablja za končne ugotovitve. |
| --- | --- |

(62)

Zato se šteje, da je bil pristop pri začasnih določitvah ustrezen in v skladu z osnovno uredbo in se zato še naprej uporablja za končne ugotovitve.

3.3.2   Proizvodnja, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti

| (63) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je bila industrija Skupnosti zmožna povečati svoje proizvodne zmogljivosti, obseg in izkoriščenost zmogljivosti, medtem ko se je potrošnja v Skupnosti zmanjšala, kar ne odraža škodljivih razmer v industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(63)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je bila industrija Skupnosti zmožna povečati svoje proizvodne zmogljivosti, obseg in izkoriščenost zmogljivosti, medtem ko se je potrošnja v Skupnosti zmanjšala, kar ne odraža škodljivih razmer v industriji Skupnosti.

| (64) | Zmanjšanje potrošnje (za 12 %) se je čutilo samo leta 2002, ko se je obseg proizvodnje industrije Skupnosti hkrati zmanjšal za 13 %, kar je bilo isto leto ugotovljeno tudi pri izkoriščanju zmogljivosti. Posledično in kot je poudarjeno v uvodni izjavi (102) začasne uredbe, je morala industrija Skupnosti znižati svoje prodajne cene in s tem povečati svoj obseg prodaje, da bi lahko konkurirala dampinškemu uvozu. Kljub temu se je tudi obseg prodaje industrije Skupnosti leta 2002 nekoliko zmanjšal. |
| --- | --- |

(64)

Zmanjšanje potrošnje (za 12 %) se je čutilo samo leta 2002, ko se je obseg proizvodnje industrije Skupnosti hkrati zmanjšal za 13 %, kar je bilo isto leto ugotovljeno tudi pri izkoriščanju zmogljivosti. Posledično in kot je poudarjeno v uvodni izjavi (102) začasne uredbe, je morala industrija Skupnosti znižati svoje prodajne cene in s tem povečati svoj obseg prodaje, da bi lahko konkurirala dampinškemu uvozu. Kljub temu se je tudi obseg prodaje industrije Skupnosti leta 2002 nekoliko zmanjšal.

| (65) | Poleg tega bi se moral razvoj obsega proizvodnje obravnavati v širšem okviru kot le v povezavi z razvojem potrošnje Skupnosti. Tako se je, kot je omenjeno v uvodni izjavi (134) začasne uredbe, izvoz industrije Skupnosti nekoliko povečal, kar je vplivalo tudi na številke glede proizvodnje. Poleg tega je delni vzrok povečanja obsega proizvodnje granuliranega PTFE dejstvo, da so nekateri proizvajalci Skupnosti povečali notranjo uporabo granuliranega PTFE za proizvodnjo, na primer sestavin in mikroniziranih vrst. Nazadnje je splošno povečanje obsega proizvodnje in proizvodne zmogljivosti v obravnavanem obdobju prav tako del poskusa industrije Skupnosti, da bi se s povečanjem obsega prodaje odzvala na dampinški uvoz, čeprav na račun prodajnih cen in dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega bi se moral razvoj obsega proizvodnje obravnavati v širšem okviru kot le v povezavi z razvojem potrošnje Skupnosti. Tako se je, kot je omenjeno v uvodni izjavi (134) začasne uredbe, izvoz industrije Skupnosti nekoliko povečal, kar je vplivalo tudi na številke glede proizvodnje. Poleg tega je delni vzrok povečanja obsega proizvodnje granuliranega PTFE dejstvo, da so nekateri proizvajalci Skupnosti povečali notranjo uporabo granuliranega PTFE za proizvodnjo, na primer sestavin in mikroniziranih vrst. Nazadnje je splošno povečanje obsega proizvodnje in proizvodne zmogljivosti v obravnavanem obdobju prav tako del poskusa industrije Skupnosti, da bi se s povečanjem obsega prodaje odzvala na dampinški uvoz, čeprav na račun prodajnih cen in dobičkonosnosti.

| (66) | Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav (101) in (102) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(66)

Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav (101) in (102) začasne uredbe potrdijo.

3.3.3   Obseg prodaje in tržni delež

| (67) | Podobno so nekatere zainteresirane stranke trdile, da je bilo povečanje obsega prodaje in tržnega deleža, zlasti z vzporednim zmanjšanjem povpraševanja jasen znak, da industrija Skupnosti ni utrpela znatne škode. Ruski proizvajalec izvoznik je prav tako trdil, da takšno povečanje prodaje ni mogoče razložiti s strategijo industrije Skupnosti, da zaradi poceni uvoza zniža svoje prodajne cene. V tem okviru se je razvoj obsega prodaje industrije Skupnosti primerjal z razvojem ruskega uvoza, ki naj bi se domnevno zmanjševal kljub nižjim uvoznim cenam. |
| --- | --- |

(67)

Podobno so nekatere zainteresirane stranke trdile, da je bilo povečanje obsega prodaje in tržnega deleža, zlasti z vzporednim zmanjšanjem povpraševanja jasen znak, da industrija Skupnosti ni utrpela znatne škode. Ruski proizvajalec izvoznik je prav tako trdil, da takšno povečanje prodaje ni mogoče razložiti s strategijo industrije Skupnosti, da zaradi poceni uvoza zniža svoje prodajne cene. V tem okviru se je razvoj obsega prodaje industrije Skupnosti primerjal z razvojem ruskega uvoza, ki naj bi se domnevno zmanjševal kljub nižjim uvoznim cenam.

| (68) | Vendar je bilo ugotovljeno, da je analiza ruskih podatkov o uvozu pokazala nekoliko drugačno sliko. Čeprav sta se uvoz in tržni delež Rusije od leta 2001 do 2002 močno zmanjšala, sta se med leti 2002 in 2003 zmanjšala le malo in se med OP celo nekoliko povečala. Nasprotno so se v celotnem obravnavanem obdobju cene ruskega uvoza stalno nižale. Vzporedno so se kitajske uvozne cene še dodatno znižale, obseg prodaje in tržni deleži tega uvoza pa sta se v istem obdobju močno povečala. To kaže, da so morali ruski izvozniki tako kot industrija Skupnosti zaradi poceni kitajskega uvoza na trg Skupnosti še bolj znižati svoje uvozne cene, da bi zopet pridobili svoj tržni delež v Skupnosti. Ker se je uvoz iz Rusije in LRK kopičil, je ustrezneje, če se ta analiza ne izvede ločeno za vsako zadevno državo izvoznico, ampak skupaj. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bil tržni delež uvoza trajno zelo velik, njegove cene pa so se močno znižale in so občutno in nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Zato je bilo treba utemeljitev ruskega proizvajalca izvoznika zavrniti. |
| --- | --- |

(68)

Vendar je bilo ugotovljeno, da je analiza ruskih podatkov o uvozu pokazala nekoliko drugačno sliko. Čeprav sta se uvoz in tržni delež Rusije od leta 2001 do 2002 močno zmanjšala, sta se med leti 2002 in 2003 zmanjšala le malo in se med OP celo nekoliko povečala. Nasprotno so se v celotnem obravnavanem obdobju cene ruskega uvoza stalno nižale. Vzporedno so se kitajske uvozne cene še dodatno znižale, obseg prodaje in tržni deleži tega uvoza pa sta se v istem obdobju močno povečala. To kaže, da so morali ruski izvozniki tako kot industrija Skupnosti zaradi poceni kitajskega uvoza na trg Skupnosti še bolj znižati svoje uvozne cene, da bi zopet pridobili svoj tržni delež v Skupnosti. Ker se je uvoz iz Rusije in LRK kopičil, je ustrezneje, če se ta analiza ne izvede ločeno za vsako zadevno državo izvoznico, ampak skupaj. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bil tržni delež uvoza trajno zelo velik, njegove cene pa so se močno znižale in so občutno in nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Zato je bilo treba utemeljitev ruskega proizvajalca izvoznika zavrniti.

| (69) | Zato se ponovno poudari, da je treba razvoj obsega prodaje in tržnega deleža industrije Skupnosti obravnavati v povezavi z vzporednim zmanjšanjem prodajne vrednosti in cen na enoto zaradi dampinškega uvoza in s posledičnim močnim negativnim vplivom na dobičkonosnost industrije Skupnosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi (61) te uredbe, se za veljavni sklep o splošnem finančnem stanju industrije Skupnosti pozitivni razvoj teh kazalnikov ne sme obravnavati sam, ampak skupaj z razvojem ostalih kazalnikov škode. |
| --- | --- |

(69)

Zato se ponovno poudari, da je treba razvoj obsega prodaje in tržnega deleža industrije Skupnosti obravnavati v povezavi z vzporednim zmanjšanjem prodajne vrednosti in cen na enoto zaradi dampinškega uvoza in s posledičnim močnim negativnim vplivom na dobičkonosnost industrije Skupnosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi (61) te uredbe, se za veljavni sklep o splošnem finančnem stanju industrije Skupnosti pozitivni razvoj teh kazalnikov ne sme obravnavati sam, ampak skupaj z razvojem ostalih kazalnikov škode.

| (70) | Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (103) in (104) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (103) in (104) začasne uredbe.

3.3.4   Zaloge

| (71) | En kitajski in oba ruska proizvajalca izvoznika so tudi trdili, da so se zaloge industrije Skupnosti močno zmanjšale med letom 2003 in OP, kar naj bi pomenilo, da znatne škode ni bilo. |
| --- | --- |

(71)

En kitajski in oba ruska proizvajalca izvoznika so tudi trdili, da so se zaloge industrije Skupnosti močno zmanjšale med letom 2003 in OP, kar naj bi pomenilo, da znatne škode ni bilo.

| (72) | Treba je opomniti, da gibanje zalog v obravnavanem obdobju ni bilo veliko in ni kazalo jasne smeri svojega razvoja. Zaloge so se med letoma 2001 in 2002 zmanjšale za 13 % in se povečale za 23 odstotnih točk med letoma 2002 in 2003 ter se nato v OP spet zmanjšale za 17 odstotnih točk. Poleg tega je treba opomniti, da so se zaloge med letoma 2003 in OP zmanjšale za 216 ton, kar ustreza 4,3 % obsega prodaje industrije Skupnosti leta 2003 in 3,9 % med OP. |
| --- | --- |

(72)

Treba je opomniti, da gibanje zalog v obravnavanem obdobju ni bilo veliko in ni kazalo jasne smeri svojega razvoja. Zaloge so se med letoma 2001 in 2002 zmanjšale za 13 % in se povečale za 23 odstotnih točk med letoma 2002 in 2003 ter se nato v OP spet zmanjšale za 17 odstotnih točk. Poleg tega je treba opomniti, da so se zaloge med letoma 2003 in OP zmanjšale za 216 ton, kar ustreza 4,3 % obsega prodaje industrije Skupnosti leta 2003 in 3,9 % med OP.

| (73) | Industrija Skupnosti je proizvajala granulirani PTFE predvsem za naročila in izdelki v zalogi so navadno blago, ki čaka na odpremo strankam. Zato je povečanje zalog leta 2003 povzročila zamuda pri dostavi in se ne more obravnavati kot veljaven kazalnik škode, ker kot tak nima vpliva na finančno stanje industrije Skupnosti. Zato se v tem primeru razvoj zalog ni obravnaval kot veljaven kazalnik škode. |
| --- | --- |

(73)

Industrija Skupnosti je proizvajala granulirani PTFE predvsem za naročila in izdelki v zalogi so navadno blago, ki čaka na odpremo strankam. Zato je povečanje zalog leta 2003 povzročila zamuda pri dostavi in se ne more obravnavati kot veljaven kazalnik škode, ker kot tak nima vpliva na finančno stanje industrije Skupnosti. Zato se v tem primeru razvoj zalog ni obravnaval kot veljaven kazalnik škode.

| (74) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile tudi, da je povečanje zalog leta 2003, tj. leto pred OP, povzročilo škodo industriji Skupnosti, saj naj bi bila industrija Skupnosti med OP prisiljena prodati to povečano zalogo po nižjih cenah. Kakor je bilo že omenjeno v uvodni izjavi (73), je proizvodnja sledila naročilom in je zato vzrok povečanja zalog leta 2003 po vsej verjetnosti zamuda pri dostavi blaga, katerega stranke in cene so že bile določene. V nobenem primeru pa se povečanje zalog za 283 ton leta 2003 ne more šteti za tako pomembno, saj predstavlja le 5,6 % obsega prodaje navedenega leta. Zato je bilo sklenjeno, da to povečanje zalog pred OP ni moglo povzročiti znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(74)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile tudi, da je povečanje zalog leta 2003, tj. leto pred OP, povzročilo škodo industriji Skupnosti, saj naj bi bila industrija Skupnosti med OP prisiljena prodati to povečano zalogo po nižjih cenah. Kakor je bilo že omenjeno v uvodni izjavi (73), je proizvodnja sledila naročilom in je zato vzrok povečanja zalog leta 2003 po vsej verjetnosti zamuda pri dostavi blaga, katerega stranke in cene so že bile določene. V nobenem primeru pa se povečanje zalog za 283 ton leta 2003 ne more šteti za tako pomembno, saj predstavlja le 5,6 % obsega prodaje navedenega leta. Zato je bilo sklenjeno, da to povečanje zalog pred OP ni moglo povzročiti znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (75) | Ta zahtevek je bilo zato treba zavrniti, ugotovitve iz uvodne izjave (105) začasne uredbe pa se potrdijo. |
| --- | --- |

(75)

Ta zahtevek je bilo zato treba zavrniti, ugotovitve iz uvodne izjave (105) začasne uredbe pa se potrdijo.

3.3.5   Prodajne cene

| (76) | Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da negativno gibanje prodajnih cen Skupnosti ni veljaven kazalnik škode, saj so se na splošno prodajne cene granuliranega PTFE znižale zaradi tržnih sil. En proizvajalec izvoznik je tudi dvomil o pravilnosti izračunov, vendar ni predložil podrobnih podatkov, ki bi potrdili njegovo domnevo glede nepravilnega izračuna. |
| --- | --- |

(76)

Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da negativno gibanje prodajnih cen Skupnosti ni veljaven kazalnik škode, saj so se na splošno prodajne cene granuliranega PTFE znižale zaradi tržnih sil. En proizvajalec izvoznik je tudi dvomil o pravilnosti izračunov, vendar ni predložil podrobnih podatkov, ki bi potrdili njegovo domnevo glede nepravilnega izračuna.

| (77) | Glede izračunov prodajnih cen industrije Skupnosti ni bila odkrita nobena napaka v začasnih izračunih, ki se zato potrdijo. |
| --- | --- |

(77)

Glede izračunov prodajnih cen industrije Skupnosti ni bila odkrita nobena napaka v začasnih izračunih, ki se zato potrdijo.

| (78) | Ponovno je treba poudariti, da so se prodajne cene Skupnosti močno znižale v obravnavanem obdobju, kar je znatno vplivalo na dobičkonosnost industrije Skupnosti. Prav tako je bilo potrjeno, da so bile zaradi neposrednega vpliva na finančno stanje Skupnosti obravnavane kot ključni dejavniki pri določitvi škode. Potrdi se tudi, da so te cene zaradi svojega neposrednega vpliva na finančno stanje industrije Skupnosti upoštevale kot ključni dejavniki pri določitvi škode. Zato se potrdi, da so cene veljaven kazalnik škode v tej preiskavi; zahtevek proizvajalca izvoznika v zvezi s tem je bilo treba zavrniti. |
| --- | --- |

(78)

Ponovno je treba poudariti, da so se prodajne cene Skupnosti močno znižale v obravnavanem obdobju, kar je znatno vplivalo na dobičkonosnost industrije Skupnosti. Prav tako je bilo potrjeno, da so bile zaradi neposrednega vpliva na finančno stanje Skupnosti obravnavane kot ključni dejavniki pri določitvi škode. Potrdi se tudi, da so te cene zaradi svojega neposrednega vpliva na finančno stanje industrije Skupnosti upoštevale kot ključni dejavniki pri določitvi škode. Zato se potrdi, da so cene veljaven kazalnik škode v tej preiskavi; zahtevek proizvajalca izvoznika v zvezi s tem je bilo treba zavrniti.

| (79) | Ugotovljeno je bilo, da glede utemeljitev za splošno domnevno znižanje cen ni bilo dejavnikov, ki bi kazali na npr. znižanje stroškov, ki bi takšno znižanje cen lahko pojasnilo. Zato se potrdi, da so cene veljaven kazalnik škode v tej preiskavi; zahtevek proizvajalca izvoznika v zvezi s tem je bilo treba v okviru analize škode zavrniti. Glede ostalega je ta utemeljitev bolj povezana z vprašanjem vzročne škode in bo zato obravnavana v uvodnih izjavah (106) in (107). |
| --- | --- |

(79)

Ugotovljeno je bilo, da glede utemeljitev za splošno domnevno znižanje cen ni bilo dejavnikov, ki bi kazali na npr. znižanje stroškov, ki bi takšno znižanje cen lahko pojasnilo. Zato se potrdi, da so cene veljaven kazalnik škode v tej preiskavi; zahtevek proizvajalca izvoznika v zvezi s tem je bilo treba v okviru analize škode zavrniti. Glede ostalega je ta utemeljitev bolj povezana z vprašanjem vzročne škode in bo zato obravnavana v uvodnih izjavah (106) in (107).

| (80) | Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (106) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(80)

Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (106) začasne uredbe.

3.3.6   Rast

| (81) | Trdilo se je, da začasne določbe niso uspele pojasniti rasti industrije Skupnosti, zlasti ne v povezavi z vedno manjšo potrošnjo Skupnosti v obravnavanem obdobju. Ker je bila rast industrije Skupnosti določena z razvojem njenega tržnega deleža, se sklicuje na uvodno izjavo (103) začasne uredbe in na uvodni izjavi (67) in (69) te uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Trdilo se je, da začasne določbe niso uspele pojasniti rasti industrije Skupnosti, zlasti ne v povezavi z vedno manjšo potrošnjo Skupnosti v obravnavanem obdobju. Ker je bila rast industrije Skupnosti določena z razvojem njenega tržnega deleža, se sklicuje na uvodno izjavo (103) začasne uredbe in na uvodni izjavi (67) in (69) te uredbe.

3.3.7   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

| (82) | En kitajski proizvajalec izvoznik je ugovarjal začasnim sklepom, da zmožnost zbiranja kapitala ni veljaven kazalnik škode. |
| --- | --- |

(82)

En kitajski proizvajalec izvoznik je ugovarjal začasnim sklepom, da zmožnost zbiranja kapitala ni veljaven kazalnik škode.

| (83) | Kakor je poudarjeno v uvodni izjavi (109) začasne uredbe, je bilo ugotovljeno, da so proizvajalci Skupnosti del večjih skupin in se tako financirajo preko sistema „cash pooling“ (denarnega združevanja) znotraj skupine, zato zmožnost zbiranja kapitala ni veljaven kazalnik škode, saj se navadno ne spremeni, tudi če se nekateri proizvajalci iz takšnih večjih skupin nahajajo v posebno škodljivih razmerah. Kitajski proizvajalec izvoznik ni niti razložil, v kolikšni meri se ni strinjal s temi sklepi, niti ni utemeljil svoje izjave s katerimi koli drugimi razlagami. Zahtevek je bilo zato treba zavrniti, ugotovitve iz uvodnih izjav (108) in (109) začasne uredbe pa se potrdijo. |
| --- | --- |

(83)

Kakor je poudarjeno v uvodni izjavi (109) začasne uredbe, je bilo ugotovljeno, da so proizvajalci Skupnosti del večjih skupin in se tako financirajo preko sistema „cash pooling“ (denarnega združevanja) znotraj skupine, zato zmožnost zbiranja kapitala ni veljaven kazalnik škode, saj se navadno ne spremeni, tudi če se nekateri proizvajalci iz takšnih večjih skupin nahajajo v posebno škodljivih razmerah. Kitajski proizvajalec izvoznik ni niti razložil, v kolikšni meri se ni strinjal s temi sklepi, niti ni utemeljil svoje izjave s katerimi koli drugimi razlagami. Zahtevek je bilo zato treba zavrniti, ugotovitve iz uvodnih izjav (108) in (109) začasne uredbe pa se potrdijo.

3.3.8   Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

| (84) | Nekateri proizvajalci izvozniki so pripomnili tudi, da se je med letom 2003 in OP dobičkonosnost industrije Skupnosti zvišala in da se tega v začasnih ugotovitvah ni upoštevalo. |
| --- | --- |

(84)

Nekateri proizvajalci izvozniki so pripomnili tudi, da se je med letom 2003 in OP dobičkonosnost industrije Skupnosti zvišala in da se tega v začasnih ugotovitvah ni upoštevalo.

| (85) | Ta zahtevek je bilo treba zavrniti, saj je bil v začasni uredbi proučen razvoj dobičkonosnosti v industriji Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju. Zato povečanje dobičkonosnosti med letom 2003 in OP ni moglo spremeniti sklepa, da se je dobičkonosnost med letom 2001 in OP na splošno močno znižala, tj. za 9,2 odstotnih točk. Dobičkonosnost je bila med OP le nekoliko nad pokritjem stroškov, tj. 0,1 %, in bi bila celo nižja, če bi industrija Skupnosti obdržala svoje cene; v tem primeru bi utrpela izgubo tržnega deleža in obsega prodaje. Zato je bilo sklenjeno, da je ta kazalnik škode odražal negativno gibanje v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(85)

Ta zahtevek je bilo treba zavrniti, saj je bil v začasni uredbi proučen razvoj dobičkonosnosti v industriji Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju. Zato povečanje dobičkonosnosti med letom 2003 in OP ni moglo spremeniti sklepa, da se je dobičkonosnost med letom 2001 in OP na splošno močno znižala, tj. za 9,2 odstotnih točk. Dobičkonosnost je bila med OP le nekoliko nad pokritjem stroškov, tj. 0,1 %, in bi bila celo nižja, če bi industrija Skupnosti obdržala svoje cene; v tem primeru bi utrpela izgubo tržnega deleža in obsega prodaje. Zato je bilo sklenjeno, da je ta kazalnik škode odražal negativno gibanje v obravnavanem obdobju.

| (86) | Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (110) in (111) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(86)

Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (110) in (111) začasne uredbe.

3.3.9   Zaposlovanje in produktivnost

| (87) | Kitajski in oba ruska proizvajalca izvoznika sta ponovno poudarila svoje utemeljitve v zvezi z razvojem zaposlovanja in produktivnosti ter izrazila mnenje, da ti dejavniki ne odražajo znatne škode. Ker kakršnih koli novih informacij v zvezi s tem ni bilo, se ohranijo začasne ugotovitve iz uvodne izjave (112) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Kitajski in oba ruska proizvajalca izvoznika sta ponovno poudarila svoje utemeljitve v zvezi z razvojem zaposlovanja in produktivnosti ter izrazila mnenje, da ti dejavniki ne odražajo znatne škode. Ker kakršnih koli novih informacij v zvezi s tem ni bilo, se ohranijo začasne ugotovitve iz uvodne izjave (112) začasne uredbe.

3.3.10   Povečanje izvoza industrije Skupnosti

| (88) | Nazadnje so zgoraj omenjeni proizvajalci izvozniki trdili, da je vedno večji izvoz industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju dokaz, da ni utrpela znatne škode. |
| --- | --- |

(88)

Nazadnje so zgoraj omenjeni proizvajalci izvozniki trdili, da je vedno večji izvoz industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju dokaz, da ni utrpela znatne škode.

| (89) | V tem smislu je treba pojasniti, da je bilo v uvodni izjavi (134) začasne uredbe napačno navedeno, da se je izvoz v obravnavanem obdobju povečal za 3 %. Izvoz industrije Skupnosti se je dejansko povečal za 54 %. Vendar, kakor je pravilno navedeno v isti uvodni izjavi začasne uredbe, je ta povečan izvoz predstavljal le 12,7 % skupnega obsega prodaje Skupnosti v OP. Tako velja, da povečanje, izraženo absolutno, ni bilo znatno (tj. približno 250 ton). Zato je izvoz, kljub temu da je naraščal, še vedno predstavljal le majhen del celotne prodaje industrije Skupnosti. Na tej podlagi je bilo sklenjeno, da povečanje izvoza ni znak dobrega stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

V tem smislu je treba pojasniti, da je bilo v uvodni izjavi (134) začasne uredbe napačno navedeno, da se je izvoz v obravnavanem obdobju povečal za 3 %. Izvoz industrije Skupnosti se je dejansko povečal za 54 %. Vendar, kakor je pravilno navedeno v isti uvodni izjavi začasne uredbe, je ta povečan izvoz predstavljal le 12,7 % skupnega obsega prodaje Skupnosti v OP. Tako velja, da povečanje, izraženo absolutno, ni bilo znatno (tj. približno 250 ton). Zato je izvoz, kljub temu da je naraščal, še vedno predstavljal le majhen del celotne prodaje industrije Skupnosti. Na tej podlagi je bilo sklenjeno, da povečanje izvoza ni znak dobrega stanja industrije Skupnosti.

3.3.11   Plače

| (90) | Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (113) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (113) začasne uredbe.

3.3.12   Stopnja dampinga

| (91) | Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (114) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(91)

Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (114) začasne uredbe.

3.3.13   Okrevanje po preteklem dampingu

| (92) | Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (116) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (116) začasne uredbe.

3.3.14   Sklepi o škodi

| (93) | Kolikor so utemeljitve nekaterih zainteresiranih strank temeljile na informacijah, predloženih v pritožbi, je treba opomniti, da so začasne ugotovitve temeljile na preverjenih podatkih proizvajalcev Skupnosti med OP. |
| --- | --- |

(93)

Kolikor so utemeljitve nekaterih zainteresiranih strank temeljile na informacijah, predloženih v pritožbi, je treba opomniti, da so začasne ugotovitve temeljile na preverjenih podatkih proizvajalcev Skupnosti med OP.

| (94) | Na tej podlagi je bilo kljub pozitivnim gibanjem nekaterih kazalnikov škode sklenjeno, da se je splošno finančno stanje industrije Skupnosti občutno poslabšalo v obravnavanem obdobju in da je v OP utrpelo znatno škodo. |
| --- | --- |

(94)

Na tej podlagi je bilo kljub pozitivnim gibanjem nekaterih kazalnikov škode sklenjeno, da se je splošno finančno stanje industrije Skupnosti občutno poslabšalo v obravnavanem obdobju in da je v OP utrpelo znatno škodo.

| (95) | Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (101) do (120) začasne uredbe glede položaja industrije Skupnosti ter sklep o škodi. |
| --- | --- |

(95)

Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (101) do (120) začasne uredbe glede položaja industrije Skupnosti ter sklep o škodi.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Vpliv na dampinški uvoz

| (96) | Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (122) do (126) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(96)

Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (122) do (126) začasne uredbe.

2.   Učinki drugih dejavnikov

2.1   Razvoj potrošnje in povpraševanja

| (97) | Nekatere zainteresirane stranke so ponovno poudarile, da sta bila potrošnja in povpraševanje na trgu Skupnosti dejavnika, ki sta oblikovala cene, in jih je zato treba namesto dampinškega uvoza obravnavati kot glavni vzrok za znižanje cen in dobičkonosnosti industrije Skupnosti. Vendar te stranke niso predložile nobenih novih informacij ali dokazov, ampak so samo ponovile trditve, navedene že pred uvedbo začasnih dajatev. Prav tako so trdile, da je primerjava med zmanjšanjem potrošnje in tržne vrednosti Skupnosti kot v uvodni izjavi (127) začasne uredbe nepomembna, saj prodajne cene niso odvisne samo od razvoja potrošnje in povpraševanja, ampak tudi od ponudbe. |
| --- | --- |

(97)

Nekatere zainteresirane stranke so ponovno poudarile, da sta bila potrošnja in povpraševanje na trgu Skupnosti dejavnika, ki sta oblikovala cene, in jih je zato treba namesto dampinškega uvoza obravnavati kot glavni vzrok za znižanje cen in dobičkonosnosti industrije Skupnosti. Vendar te stranke niso predložile nobenih novih informacij ali dokazov, ampak so samo ponovile trditve, navedene že pred uvedbo začasnih dajatev. Prav tako so trdile, da je primerjava med zmanjšanjem potrošnje in tržne vrednosti Skupnosti kot v uvodni izjavi (127) začasne uredbe nepomembna, saj prodajne cene niso odvisne samo od razvoja potrošnje in povpraševanja, ampak tudi od ponudbe.

| (98) | Pod običajnimi konkurenčnimi pogoji velja, da so cene rezultat ponudbe in povpraševanja, vendar je treba opomniti, da je v tem primeru običajne tržne pogoje izkrivilo nekonkurenčno ravnanje, tj. dampinške prakse. Tako je preiskava razkrila občuten damping vseh proizvajalcev izvoznikov v OP in občutno nelojalno nižanje cen v celotnem obravnavanem obdobju, kar je povzročilo velik cenovni pritisk na industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

Pod običajnimi konkurenčnimi pogoji velja, da so cene rezultat ponudbe in povpraševanja, vendar je treba opomniti, da je v tem primeru običajne tržne pogoje izkrivilo nekonkurenčno ravnanje, tj. dampinške prakse. Tako je preiskava razkrila občuten damping vseh proizvajalcev izvoznikov v OP in občutno nelojalno nižanje cen v celotnem obravnavanem obdobju, kar je povzročilo velik cenovni pritisk na industrijo Skupnosti.

| (99) | Kakor je bilo že poudarjeno v uvodni izjavi (129) začasne uredbe, so se uvozne cene iz Rusije in LRK znižale za občutno višjo stopnjo kot potrošnja Skupnosti v istem obdobju. Poleg tega so se uvozne cene iz obravnavanih držav še naprej občutno nižale, medtem ko je potrošnja od leta 2002 naprej ostala relativno stabilna in se celo nekoliko povečala. Istočasno so se prodajne cene uvoza iz drugih tretjih držav znižale precej manj kot uvozne cene iz Rusije in LRK. Neposredna primerjava med zmanjšanjem potrošnje in znižanjem cen industrije Skupnosti se zato ni mogla vzpostaviti in sklenjeno je bilo, da razvoj potrošnje ni mogel imeti takšnega vpliva, da škode, nastale zaradi dampinškega uvoza, ne bi bilo mogoče označiti kot znatno škodo. Dejansko dampinški uvoz predstavlja pomemben tržni delež (okoli 35 %), ki je bil pridobljen po zelo nizkih cenah. V primerjavi s tem je učinek zmanjšanja porabe, ki je bil poleg tega prisoten le do leta 2002, precej majhen. Poleg tega Komisija zaradi zmanjšane potrošnje ni izgubila ekonomije obsega. |
| --- | --- |

(99)

Kakor je bilo že poudarjeno v uvodni izjavi (129) začasne uredbe, so se uvozne cene iz Rusije in LRK znižale za občutno višjo stopnjo kot potrošnja Skupnosti v istem obdobju. Poleg tega so se uvozne cene iz obravnavanih držav še naprej občutno nižale, medtem ko je potrošnja od leta 2002 naprej ostala relativno stabilna in se celo nekoliko povečala. Istočasno so se prodajne cene uvoza iz drugih tretjih držav znižale precej manj kot uvozne cene iz Rusije in LRK. Neposredna primerjava med zmanjšanjem potrošnje in znižanjem cen industrije Skupnosti se zato ni mogla vzpostaviti in sklenjeno je bilo, da razvoj potrošnje ni mogel imeti takšnega vpliva, da škode, nastale zaradi dampinškega uvoza, ne bi bilo mogoče označiti kot znatno škodo. Dejansko dampinški uvoz predstavlja pomemben tržni delež (okoli 35 %), ki je bil pridobljen po zelo nizkih cenah. V primerjavi s tem je učinek zmanjšanja porabe, ki je bil poleg tega prisoten le do leta 2002, precej majhen. Poleg tega Komisija zaradi zmanjšane potrošnje ni izgubila ekonomije obsega.

| (100) | To nesorazmerje med padcem cen in zmanjšanjem potrošnje je tudi dejanski dokaz, da zmanjšanje potrošnje prav tako ni bilo v skladu z zmanjšanjem tržne vrednosti Skupnosti granuliranega PTFE. Zato je bila primerjava med tržno vrednostjo in potrošnjo veljaven, vendar ne edini kazalnik za oceno, ali je dampinški uvoz vzrok za padec cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(100)

To nesorazmerje med padcem cen in zmanjšanjem potrošnje je tudi dejanski dokaz, da zmanjšanje potrošnje prav tako ni bilo v skladu z zmanjšanjem tržne vrednosti Skupnosti granuliranega PTFE. Zato je bila primerjava med tržno vrednostjo in potrošnjo veljaven, vendar ne edini kazalnik za oceno, ali je dampinški uvoz vzrok za padec cen industrije Skupnosti.

| (101) | Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (127) do (129) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(101)

Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (127) do (129) začasne uredbe.

2.2   Uvoz s poreklom iz tretjih držav, razen Rusije in LRK

| (102) | Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (130) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(102)

Ker glede tega ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (130) začasne uredbe.

2.3   Poslovanje proizvajalcev Skupnosti, ki niso pritožniki

| (103) | Trdilo se je, da so proizvajalci Skupnosti, ki niso pritožniki, sicer utrpeli škodo, vendar se je takšna škoda zlasti kazala v obliki izgube tržnega deleža in ne izgube dobičkonosnosti, kakor v primeru industrije Skupnosti. Na tej podlagi se je trdilo, da en sam dejavnik, tj. dampinški uvoz, ni mogel imeti tako škodljivega učinka na stanje proizvajalcev Skupnosti, in sicer ne na pritožnike ne na tiste, ki niso pritožniki. Zato se je trdilo, da so znatno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti, povzročili drugi dejavniki. |
| --- | --- |

(103)

Trdilo se je, da so proizvajalci Skupnosti, ki niso pritožniki, sicer utrpeli škodo, vendar se je takšna škoda zlasti kazala v obliki izgube tržnega deleža in ne izgube dobičkonosnosti, kakor v primeru industrije Skupnosti. Na tej podlagi se je trdilo, da en sam dejavnik, tj. dampinški uvoz, ni mogel imeti tako škodljivega učinka na stanje proizvajalcev Skupnosti, in sicer ne na pritožnike ne na tiste, ki niso pritožniki. Zato se je trdilo, da so znatno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti, povzročili drugi dejavniki.

| (104) | To utemeljitev je bilo treba zavrniti. Kakor je navedeno v uvodni izjavi (103) začasne uredbe, imajo proizvajalci – ko se soočajo s poceni uvozom – izbiro, da obdržijo svoje prodajne cene na račun negativnega razvoja njihovega obsega prodaje in tržnega deleža ali znižajo svoje prodajne cene, da bi v največji možni meri ohranili ekonomijo obsega in svoj položaj na trgu. Zato ni nenavadno, da različni proizvajalci izberejo različne strategije in da se škoda, ki jo utrpijo ti proizvajalci, kaže v negativnem razvoju njihovega tržnega deleža ali njihovih prodajnih cen ali kombinacije obeh ter v posledični izgubi dobičkonosnosti. Ob upoštevanju občutnega dampinga, precejšnje količine uvoza in tržnih deležev ter občutnega nelojalnega nižanja cen in dramatičnega padca cen dampinškega uvoza se lahko, če ni nobenih nadaljnjih vzrokov, sklene, da je damping vzrok za slabo stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(104)

To utemeljitev je bilo treba zavrniti. Kakor je navedeno v uvodni izjavi (103) začasne uredbe, imajo proizvajalci – ko se soočajo s poceni uvozom – izbiro, da obdržijo svoje prodajne cene na račun negativnega razvoja njihovega obsega prodaje in tržnega deleža ali znižajo svoje prodajne cene, da bi v največji možni meri ohranili ekonomijo obsega in svoj položaj na trgu. Zato ni nenavadno, da različni proizvajalci izberejo različne strategije in da se škoda, ki jo utrpijo ti proizvajalci, kaže v negativnem razvoju njihovega tržnega deleža ali njihovih prodajnih cen ali kombinacije obeh ter v posledični izgubi dobičkonosnosti. Ob upoštevanju občutnega dampinga, precejšnje količine uvoza in tržnih deležev ter občutnega nelojalnega nižanja cen in dramatičnega padca cen dampinškega uvoza se lahko, če ni nobenih nadaljnjih vzrokov, sklene, da je damping vzrok za slabo stanje industrije Skupnosti.

| (105) | Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (133) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(105)

Ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (133) začasne uredbe.

2.4   Razvoj svetovnih cen, gospodarska recesija in krčenje trga

| (106) | Trdilo se je, da so na podlagi nižanja uvoznih cen, kakor jih je zabeležil Eurostat, in zlasti na podlagi uvoznih cen iz ZDA in Švice, cene granuliranega PTFE na splošno padle na celotnem trgu Skupnosti. Vzrok tega nižanja cen naj bi bilo tudi dejstvo, da je trg granuliranega PTFE trg, ki se krči, tj. povpraševanje in potrošnja se manjšata. Zato je vzrok padca prodajnih cen industrije Skupnosti to splošno nižanje in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(106)

Trdilo se je, da so na podlagi nižanja uvoznih cen, kakor jih je zabeležil Eurostat, in zlasti na podlagi uvoznih cen iz ZDA in Švice, cene granuliranega PTFE na splošno padle na celotnem trgu Skupnosti. Vzrok tega nižanja cen naj bi bilo tudi dejstvo, da je trg granuliranega PTFE trg, ki se krči, tj. povpraševanje in potrošnja se manjšata. Zato je vzrok padca prodajnih cen industrije Skupnosti to splošno nižanje in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav.

| (107) | Opomniti je treba, da je analiza uvoznih cen, kakor jih je na splošno zabeležil Eurostat, ter zlasti iz Švice in ZDA pokazala, da so bile te cene občutno višje od ravni uvozne cene iz LRK in Rusije ter kot cene industrije Skupnosti. Podobno so bile cene proizvajalcev Skupnosti, ki niso pritožniki, višje od ravni cen industrije Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da tretje države in proizvajalci Skupnosti, ki niso pritožniki, niso izvajali konkurenčnega pritiska na cene, kar bi se lahko obravnavalo kot pomemben vir škode. |
| --- | --- |

(107)

Opomniti je treba, da je analiza uvoznih cen, kakor jih je na splošno zabeležil Eurostat, ter zlasti iz Švice in ZDA pokazala, da so bile te cene občutno višje od ravni uvozne cene iz LRK in Rusije ter kot cene industrije Skupnosti. Podobno so bile cene proizvajalcev Skupnosti, ki niso pritožniki, višje od ravni cen industrije Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da tretje države in proizvajalci Skupnosti, ki niso pritožniki, niso izvajali konkurenčnega pritiska na cene, kar bi se lahko obravnavalo kot pomemben vir škode.

| (108) | Poleg tega je treba opomniti, da čeprav se je potrošnja Skupnosti, kot je omenjeno zgoraj, občutno zmanjšala od leta 2001 do 2002, je pozneje ostala precej stabilna in se je celo nekoliko povečala. Poleg tega je bilo to povečanje potrjeno med OP. Zato se trg granuliranega PTFE ne more obravnavati kot trg, ki se krči. |
| --- | --- |

(108)

Poleg tega je treba opomniti, da čeprav se je potrošnja Skupnosti, kot je omenjeno zgoraj, občutno zmanjšala od leta 2001 do 2002, je pozneje ostala precej stabilna in se je celo nekoliko povečala. Poleg tega je bilo to povečanje potrjeno med OP. Zato se trg granuliranega PTFE ne more obravnavati kot trg, ki se krči.

| (109) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da splošno gospodarsko upadanje v obravnavanem obdobju ni prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(109)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da splošno gospodarsko upadanje v obravnavanem obdobju ni prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

2.5   Učinkovitost industrije Skupnosti

| (110) | Nekateri sodelujoči izvozniki so navedli, da začasni sklepi iz uvodne izjave (135) začasne uredbe, tj. da so se proizvodni stroški industrije Skupnosti zmanjšali, niso bili v skladu s podatki, priloženimi v pritožbi, ki so kazali povečanje stroškov na enoto industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Trdili so, da bi bilo treba proučiti, ali je to povečanje stroškov povzročilo znatno škodo. V zvezi s tem je treba opomniti, da so sklepi uvodne izjave (135) začasne uredbe temeljili na podatkih, ki so bili preverjeni med različnimi preverjanji na kraju samem v prostorih evropskih proizvajalcev. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni. |
| --- | --- |

(110)

Nekateri sodelujoči izvozniki so navedli, da začasni sklepi iz uvodne izjave (135) začasne uredbe, tj. da so se proizvodni stroški industrije Skupnosti zmanjšali, niso bili v skladu s podatki, priloženimi v pritožbi, ki so kazali povečanje stroškov na enoto industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Trdili so, da bi bilo treba proučiti, ali je to povečanje stroškov povzročilo znatno škodo. V zvezi s tem je treba opomniti, da so sklepi uvodne izjave (135) začasne uredbe temeljili na podatkih, ki so bili preverjeni med različnimi preverjanji na kraju samem v prostorih evropskih proizvajalcev. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni.

| (111) | Drug proizvajalec izvoznik je trdil, da je industrija Skupnosti po nepotrebnem v tolikšni meri znižala raven svojih prodajnih cen, dokaz pa naj bi bilo dejstvo, da je industrija Skupnosti povečala obseg prodaje ter pridobila (in ne le obdržala) tržni delež v obravnavanem obdobju. Poleg tega se je trdilo, da se je dobičkonosnost zmanjšala zaradi povečanja stroškov na enoto – kot posledica nizkih stopenj izkoriščanja zmogljivosti in povečanja plač in ne zaradi obravnavanega uvoza. |
| --- | --- |

(111)

Drug proizvajalec izvoznik je trdil, da je industrija Skupnosti po nepotrebnem v tolikšni meri znižala raven svojih prodajnih cen, dokaz pa naj bi bilo dejstvo, da je industrija Skupnosti povečala obseg prodaje ter pridobila (in ne le obdržala) tržni delež v obravnavanem obdobju. Poleg tega se je trdilo, da se je dobičkonosnost zmanjšala zaradi povečanja stroškov na enoto – kot posledica nizkih stopenj izkoriščanja zmogljivosti in povečanja plač in ne zaradi obravnavanega uvoza.

| (112) | Najprej je treba opomniti, da so se v nasprotju s trditvijo teh proizvajalcev izvoznikov proizvodni stroški Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšali in se zato niso obravnavali kot vzrok za manjšo dobičkonosnost industrije Skupnosti. Res je, da je industrija Skupnosti uspela obdržati svoj položaj na trgu in je celo povečala svoj tržni delež, vendar na račun svoje dobičkonosnosti. Opozoriti je treba, da je obravnavani uvoz občutno in nelojalno nižal cene industrije Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju, česar njen večji tržni delež ni mogel uravnovesiti. |
| --- | --- |

(112)

Najprej je treba opomniti, da so se v nasprotju s trditvijo teh proizvajalcev izvoznikov proizvodni stroški Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšali in se zato niso obravnavali kot vzrok za manjšo dobičkonosnost industrije Skupnosti. Res je, da je industrija Skupnosti uspela obdržati svoj položaj na trgu in je celo povečala svoj tržni delež, vendar na račun svoje dobičkonosnosti. Opozoriti je treba, da je obravnavani uvoz občutno in nelojalno nižal cene industrije Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju, česar njen večji tržni delež ni mogel uravnovesiti.

| (113) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, zaradi njenega učinkovitega proizvodnega postopka in nižjih proizvodnih stroškov ni povzročila industrija Skupnosti sama. Ugotovitve iz uvodne izjave (135) začasne uredbe se potrdijo. |
| --- | --- |

(113)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, zaradi njenega učinkovitega proizvodnega postopka in nižjih proizvodnih stroškov ni povzročila industrija Skupnosti sama. Ugotovitve iz uvodne izjave (135) začasne uredbe se potrdijo.

2.6   Interna prodaja

| (114) | Oba ruska proizvajalca izvoznika sta trdila, da se je interna prodaja granuliranega PTFE vsaj dveh proizvajalcev Skupnosti bistveno povečala v obravnavanem obdobju. Trdila sta, da bi bilo treba ob upoštevanju navadno nerentabilnega značaja navedenih prodaj povečanje interne prodaje obravnavati kot možen vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(114)

Oba ruska proizvajalca izvoznika sta trdila, da se je interna prodaja granuliranega PTFE vsaj dveh proizvajalcev Skupnosti bistveno povečala v obravnavanem obdobju. Trdila sta, da bi bilo treba ob upoštevanju navadno nerentabilnega značaja navedenih prodaj povečanje interne prodaje obravnavati kot možen vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (115) | V zvezi s tem je preiskava razkrila, da je bil delež interne prodaje v celotnem obsegu proizvodnje industrije Skupnosti v OP samo 5 %. Ob upoštevanju tega nizkega odstotka je bilo sklenjeno, da tudi, če bi bila nerentabilna, interna prodaja ne bi mogla prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in Rusije ter znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(115)

V zvezi s tem je preiskava razkrila, da je bil delež interne prodaje v celotnem obsegu proizvodnje industrije Skupnosti v OP samo 5 %. Ob upoštevanju tega nizkega odstotka je bilo sklenjeno, da tudi, če bi bila nerentabilna, interna prodaja ne bi mogla prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in Rusije ter znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

2.7   Odsotnost konkurence med granuliranim PTFE, uvoženim iz Rusije in LRK, ter PTFE, ki ga je proizvedla in prodala industrija Skupnosti

| (116) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ne bi mogel biti obravnavani uvoz, saj je bil granulirani PTFE, uvožen iz zadevnih držav, na splošno slabše kakovosti in ni konkuriral izdelku, ki ga je prodajala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(116)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ne bi mogel biti obravnavani uvoz, saj je bil granulirani PTFE, uvožen iz zadevnih držav, na splošno slabše kakovosti in ni konkuriral izdelku, ki ga je prodajala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti.

| (117) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v uvodnih izjavah (12) do (14) te uredbe sklenjeno, da imata kljub različnim možnim vrstam izdelka, vključno z razlikami v kakovosti, granulirani PTFE, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, in zadevni izdelek, uvožen iz zadevnih držav, enake fizikalne lastnosti in v bistvu enako osnovno končno uporabo. Kakor je določeno v uvodnih izjavah (16), (90) in (92) začasne uredbe in v uvodni izjavi (10) te uredbe, je preiskava potrdila tudi, da vse uvožene vrste izdelka konkurirajo izdelkom, ki jih je industrija Skupnosti proizvedla in prodala na trgu Skupnosti. Zato je bilo treba zgornji zahtevek zavrniti. |
| --- | --- |

(117)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v uvodnih izjavah (12) do (14) te uredbe sklenjeno, da imata kljub različnim možnim vrstam izdelka, vključno z razlikami v kakovosti, granulirani PTFE, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, in zadevni izdelek, uvožen iz zadevnih držav, enake fizikalne lastnosti in v bistvu enako osnovno končno uporabo. Kakor je določeno v uvodnih izjavah (16), (90) in (92) začasne uredbe in v uvodni izjavi (10) te uredbe, je preiskava potrdila tudi, da vse uvožene vrste izdelka konkurirajo izdelkom, ki jih je industrija Skupnosti proizvedla in prodala na trgu Skupnosti. Zato je bilo treba zgornji zahtevek zavrniti.

2.8   Izvoz industrije Skupnosti

| (118) | Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (89) te uredbe, se je izvoz industrije Skupnosti povečal za 54 %. Vendar so glavni sklepi iz uvodne izjave (134) začasne uredbe, tj. da je ta povečan izvoz predstavljal le majhen del celotne prodaje industrije Skupnosti (tj. 12,7 % v OP), potrjeni. Zato in ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (134) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(118)

Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (89) te uredbe, se je izvoz industrije Skupnosti povečal za 54 %. Vendar so glavni sklepi iz uvodne izjave (134) začasne uredbe, tj. da je ta povečan izvoz predstavljal le majhen del celotne prodaje industrije Skupnosti (tj. 12,7 % v OP), potrjeni. Zato in ker glede tega ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (134) začasne uredbe.

2.9   Nihanje menjalnega tečaja

| (119) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, verjetno povzročila amortizacija ameriškega dolarja glede na euro. Trdile so, da (i) je amortizacija USD zmanjšala izvoz industrije Skupnosti v Združene države in (ii) povečala konkurenčnost ruskega in kitajskega uvoza. |
| --- | --- |

(119)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, verjetno povzročila amortizacija ameriškega dolarja glede na euro. Trdile so, da (i) je amortizacija USD zmanjšala izvoz industrije Skupnosti v Združene države in (ii) povečala konkurenčnost ruskega in kitajskega uvoza.

| (120) | Te stranke niso predložile nobenega dokaza v zvezi z izvozom industrije Skupnosti, ampak so svoje trditve utemeljile le na domnevah. Zlasti niso navedle, ali naj bi se zmanjšal obseg ali vrednost izvozne prodaje industrije Skupnosti ali oba. Kakor je bilo že ugotovljeno v uvodni izjavi (118) te uredbe, pa se je izvoz industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju povečal za 54 %. Kakor je navedeno v uvodni izjavi (134) začasne uredbe, je bila stopnja dobička industrije Skupnosti pri tem izvozu višja kot pri prodaji na trgu Skupnosti. Zato negativen vpliv razvoja izvozne prodaje industrije Skupnosti na stanje industrije Skupnosti ni bil mogoč. |
| --- | --- |

(120)

Te stranke niso predložile nobenega dokaza v zvezi z izvozom industrije Skupnosti, ampak so svoje trditve utemeljile le na domnevah. Zlasti niso navedle, ali naj bi se zmanjšal obseg ali vrednost izvozne prodaje industrije Skupnosti ali oba. Kakor je bilo že ugotovljeno v uvodni izjavi (118) te uredbe, pa se je izvoz industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju povečal za 54 %. Kakor je navedeno v uvodni izjavi (134) začasne uredbe, je bila stopnja dobička industrije Skupnosti pri tem izvozu višja kot pri prodaji na trgu Skupnosti. Zato negativen vpliv razvoja izvozne prodaje industrije Skupnosti na stanje industrije Skupnosti ni bil mogoč.

| (121) | Treba je opomniti, da se je uvoz iz Rusije in LRK bistveno zmanjšal, tj. dosegel 36,6 % stopnjo dampinga za Rusijo in 100 % za LRK. Po drugi strani je bil uvoz iz drugih držav v Skupnost, ki je predstavljal približno 25 % potrošnje Skupnosti, kljub amortizaciji ameriškega dolarja uvožen po bistveno višjih cenah kot uvoz iz Rusije in LRK. Prav tako je bilo nelojalno nižanje cen občutno v vsem obdobju in je daleč preseglo amortizacijsko stopnjo ameriškega dolarja glede na euro. Ta zahtevek je zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(121)

Treba je opomniti, da se je uvoz iz Rusije in LRK bistveno zmanjšal, tj. dosegel 36,6 % stopnjo dampinga za Rusijo in 100 % za LRK. Po drugi strani je bil uvoz iz drugih držav v Skupnost, ki je predstavljal približno 25 % potrošnje Skupnosti, kljub amortizaciji ameriškega dolarja uvožen po bistveno višjih cenah kot uvoz iz Rusije in LRK. Prav tako je bilo nelojalno nižanje cen občutno v vsem obdobju in je daleč preseglo amortizacijsko stopnjo ameriškega dolarja glede na euro. Ta zahtevek je zato zavrnjen.

2.10   Sklep o vzročni zvezi

| (122) | Na podlagi zgornjih premislekov in drugih elementov iz uvodne izjave (121) do (138) začasne uredbe je sklenjeno, da sta dampinški uvoz iz Rusije in LRK povzročila znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(122)

Na podlagi zgornjih premislekov in drugih elementov iz uvodne izjave (121) do (138) začasne uredbe je sklenjeno, da sta dampinški uvoz iz Rusije in LRK povzročila znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Finančni vpliv na uporabnike

| (123) | Številni uporabniki so ponovno poudarili svojo zaskrbljenost, da bo uvedba dokončnih ukrepov zelo negativno vplivala na njihovo finančno stanje, saj zaradi vzpostavitve protidampinških ukrepov na svoje stranke ne bodo mogli prenesti pričakovanega povečanja stroškov. |
| --- | --- |

(123)

Številni uporabniki so ponovno poudarili svojo zaskrbljenost, da bo uvedba dokončnih ukrepov zelo negativno vplivala na njihovo finančno stanje, saj zaradi vzpostavitve protidampinških ukrepov na svoje stranke ne bodo mogli prenesti pričakovanega povečanja stroškov.

| (124) | V zvezi s tem so bili po začasnem razkritju navezani stiki s petimi uporabniki/predelovalci, ki do takrat niso sodelovali, katerim je nato Komisija poslala vprašalnik. Ti uporabniki/predelovalci, ki so vprašalnik zahtevali po uvedbi začasnih ukrepov, so bili pred tem institucijam Skupnosti neznani. Ugotovljeno je bilo, da so številni izmed teh uporabnikov večino granuliranega PTFE, ki so ga uporabljali za svojo proizvodnjo/predelavo, uvažali iz obravnavanih držav. Ti uporabniki so predstavljali velik del celotnega uvoza iz Rusije in LRK kot tudi celotne potrošnje Skupnosti. Trdili so, da bi imeli protidampinški ukrepi bistven vpliv na njihovo dobičkonosnost. V teh okoliščinah in ob upoštevanju majhnega števila uporabnikov, ki so sodelovali pred uvedbo začasnih ukrepov, ter ob upoštevanju domnevnega vpliva uvedbe protidampinških ukrepov, se je štelo, da je utemeljeno sprejeti te odgovore, čeprav so bili predloženi v pozni fazi preiskave, da bi bile ugotovitve reprezentativne v največji možni meri. |
| --- | --- |

(124)

V zvezi s tem so bili po začasnem razkritju navezani stiki s petimi uporabniki/predelovalci, ki do takrat niso sodelovali, katerim je nato Komisija poslala vprašalnik. Ti uporabniki/predelovalci, ki so vprašalnik zahtevali po uvedbi začasnih ukrepov, so bili pred tem institucijam Skupnosti neznani. Ugotovljeno je bilo, da so številni izmed teh uporabnikov večino granuliranega PTFE, ki so ga uporabljali za svojo proizvodnjo/predelavo, uvažali iz obravnavanih držav. Ti uporabniki so predstavljali velik del celotnega uvoza iz Rusije in LRK kot tudi celotne potrošnje Skupnosti. Trdili so, da bi imeli protidampinški ukrepi bistven vpliv na njihovo dobičkonosnost. V teh okoliščinah in ob upoštevanju majhnega števila uporabnikov, ki so sodelovali pred uvedbo začasnih ukrepov, ter ob upoštevanju domnevnega vpliva uvedbe protidampinških ukrepov, se je štelo, da je utemeljeno sprejeti te odgovore, čeprav so bili predloženi v pozni fazi preiskave, da bi bile ugotovitve reprezentativne v največji možni meri.

| (125) | Štirje uporabniki so odgovorili na vprašalnik (en samo delno). Eden od teh uporabnikov je bil preoblikovalec granuliranega PTFE, del njegove proizvodnje pa je neposredno konkuriral proizvajalcem Skupnosti na trgu granuliranega PTFE, medtem ko so bili drugi uporabniki predelovalci, ki so proizvajali polizdelke in končne izdelke in so v svojem proizvodnem postopku neposredno uporabljali granulirani PTFE. Uporabniki, ki so že sodelovali pred uvedbo začasnih ukrepov, in tisti, ki so sodelovali po uvedbi začasnih dajatev, so bili prav tako pozvani, da predložijo dodatne informacije o svojih stroških proizvodnje, da bi se dopolnili podatki, uporabljeni za začasne ugotovitve, in bi se omogočila podrobna in poglobljena analiza vseh vidikov stanja različnih uporabnikov, zlasti pri izračunu natančnega vpliva protidampinških ukrepov na njihovo dobičkonosnost. Vendar so samo štiri družbe odgovorile na to dodatno zahtevo. Skupaj je sodelovalo sedem uporabnikov, ki so predstavljali 67,8 % celotnega uvoza iz zadevnih držav in 41,3 % celotne potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(125)

Štirje uporabniki so odgovorili na vprašalnik (en samo delno). Eden od teh uporabnikov je bil preoblikovalec granuliranega PTFE, del njegove proizvodnje pa je neposredno konkuriral proizvajalcem Skupnosti na trgu granuliranega PTFE, medtem ko so bili drugi uporabniki predelovalci, ki so proizvajali polizdelke in končne izdelke in so v svojem proizvodnem postopku neposredno uporabljali granulirani PTFE. Uporabniki, ki so že sodelovali pred uvedbo začasnih ukrepov, in tisti, ki so sodelovali po uvedbi začasnih dajatev, so bili prav tako pozvani, da predložijo dodatne informacije o svojih stroških proizvodnje, da bi se dopolnili podatki, uporabljeni za začasne ugotovitve, in bi se omogočila podrobna in poglobljena analiza vseh vidikov stanja različnih uporabnikov, zlasti pri izračunu natančnega vpliva protidampinških ukrepov na njihovo dobičkonosnost. Vendar so samo štiri družbe odgovorile na to dodatno zahtevo. Skupaj je sodelovalo sedem uporabnikov, ki so predstavljali 67,8 % celotnega uvoza iz zadevnih držav in 41,3 % celotne potrošnje Skupnosti.

| (126) | Dodatna preiskava je razkrila, da je vpliv protidampinških dajatev na uporabnike bistveno drugačen in je odvisen od količine uvoženega granuliranega PTFE, ki ga uporabljajo v svojih proizvodnih postopkih. V zvezi s tem so izračuni temeljili na domnevi, da noben uporabnik ne bi mogel prenesti zvišanja cene na svoje stranke. Za najslabši možni primer je bil za dve družbi, ki dobivajo 70 % do 80 % granuliranega PTFE iz obravnavanih držav, vpliv ukrepov na njihovo dobičkonosnost ocenjen na 7,5 %. Za ostale sodelujoče uporabnike, ki uvažajo manj kot 30 % svojih surovin iz obravnavanih držav, je bil vpliv pod pogojem, da se zvišanje cen ne bo niti delno preneslo na njihove stranke, ocenjen na največ 2,7 %. |
| --- | --- |

(126)

Dodatna preiskava je razkrila, da je vpliv protidampinških dajatev na uporabnike bistveno drugačen in je odvisen od količine uvoženega granuliranega PTFE, ki ga uporabljajo v svojih proizvodnih postopkih. V zvezi s tem so izračuni temeljili na domnevi, da noben uporabnik ne bi mogel prenesti zvišanja cene na svoje stranke. Za najslabši možni primer je bil za dve družbi, ki dobivajo 70 % do 80 % granuliranega PTFE iz obravnavanih držav, vpliv ukrepov na njihovo dobičkonosnost ocenjen na 7,5 %. Za ostale sodelujoče uporabnike, ki uvažajo manj kot 30 % svojih surovin iz obravnavanih držav, je bil vpliv pod pogojem, da se zvišanje cen ne bo niti delno preneslo na njihove stranke, ocenjen na največ 2,7 %.

| (127) | Vendar je treba opomniti, da je preiskava potrdila tudi, da se bodo zvišanja cen v Skupnosti zaradi uvedbe protidampinških ukrepov zelo verjetno prenesla na končno stranko. V zvezi s tem se je štelo, da je vzrok pritiska zaradi visokih cen v Skupnosti predvsem poceni uvoz iz LRK in Rusije. Zato se pričakuje, da se bodo z uvedbo protidampinških ukrepov ravni cene granuliranega PTFE v Skupnosti na splošno zvišale. Preiskava je prav tako razkrila, da so bili izdelki v nadaljnjem proizvodnem procesu deloma ponovno prodani preko distributerjev z visokimi stopnjami dobička, kar kaže, da ti distributerji lahko absorbirajo zvišanja cen. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da je bilo na trgu polizdelkov in končnih izdelkov, proizvedenih iz granuliranega PTFE iz tretjih držav med OP zelo malo konkurence, iz česar se prav tako lahko sklepa, da bi se zvišanja cen verjetno prenesla na končne stranke. Dejansko na trgu polizdelkov in končnih izdelkov prevladujejo predelovalci Skupnosti in ne uvoženi izdelki, ki bodo vsi v enaki meri predmet protidampinških dajatev. Zato naj bi zvišanje cen vplivalo v enaki meri na vse zadevne subjekte Skupnosti, medtem ko uvoženi izdelki ne bi smeli povzročiti cenovnega pritiska. Zato se sklene, da bodo uporabniki po vsej verjetnosti lahko prenesli precejšen del povečanja stroškov na svoje stranke, tako da bi moral biti ocenjeni vpliv protidampinških ukrepov na njihovo dobičkonosnost dejansko bolj omejen kot v omenjenem najslabšem primeru. |
| --- | --- |

(127)

Vendar je treba opomniti, da je preiskava potrdila tudi, da se bodo zvišanja cen v Skupnosti zaradi uvedbe protidampinških ukrepov zelo verjetno prenesla na končno stranko. V zvezi s tem se je štelo, da je vzrok pritiska zaradi visokih cen v Skupnosti predvsem poceni uvoz iz LRK in Rusije. Zato se pričakuje, da se bodo z uvedbo protidampinških ukrepov ravni cene granuliranega PTFE v Skupnosti na splošno zvišale. Preiskava je prav tako razkrila, da so bili izdelki v nadaljnjem proizvodnem procesu deloma ponovno prodani preko distributerjev z visokimi stopnjami dobička, kar kaže, da ti distributerji lahko absorbirajo zvišanja cen. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da je bilo na trgu polizdelkov in končnih izdelkov, proizvedenih iz granuliranega PTFE iz tretjih držav med OP zelo malo konkurence, iz česar se prav tako lahko sklepa, da bi se zvišanja cen verjetno prenesla na končne stranke. Dejansko na trgu polizdelkov in končnih izdelkov prevladujejo predelovalci Skupnosti in ne uvoženi izdelki, ki bodo vsi v enaki meri predmet protidampinških dajatev. Zato naj bi zvišanje cen vplivalo v enaki meri na vse zadevne subjekte Skupnosti, medtem ko uvoženi izdelki ne bi smeli povzročiti cenovnega pritiska. Zato se sklene, da bodo uporabniki po vsej verjetnosti lahko prenesli precejšen del povečanja stroškov na svoje stranke, tako da bi moral biti ocenjeni vpliv protidampinških ukrepov na njihovo dobičkonosnost dejansko bolj omejen kot v omenjenem najslabšem primeru.

| (128) | Drugič, treba je opomniti, da tudi v primeru, ko zvišanja cen ne bi bilo mogoče niti delno prenesti na stranke, kar ni verjetna domneva, vpliv na dobičkonosnost zgoraj omenjenih štirih sodelujočih uporabnikov ne bi bil nesorazmeren. Dva uporabnika bi še vedno imela dobiček, in sicer tudi v navedenem najslabšem primeru. Eden od sodelujočih proizvajalcev, na katerega naj bi po ocenah dampinški ukrep vplival le 1 %, je že med OP utrpel velike izgube, ki niso bile povezane s protidampinškimi ukrepi. Kakršno koli zvišanje cen zaradi protidampinških dajatev naj torej ne bi imelo občutnega vpliva na njegove poslovne rezultate. Nazadnje je zadnji uporabnik imel precejšno bruto stopnjo, tj. več kot 30 %, in se zato pričakuje, da lahko vsaj delno absorbira vsako zvišanje cen, ki ga povzroči uvedba protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(128)

Drugič, treba je opomniti, da tudi v primeru, ko zvišanja cen ne bi bilo mogoče niti delno prenesti na stranke, kar ni verjetna domneva, vpliv na dobičkonosnost zgoraj omenjenih štirih sodelujočih uporabnikov ne bi bil nesorazmeren. Dva uporabnika bi še vedno imela dobiček, in sicer tudi v navedenem najslabšem primeru. Eden od sodelujočih proizvajalcev, na katerega naj bi po ocenah dampinški ukrep vplival le 1 %, je že med OP utrpel velike izgube, ki niso bile povezane s protidampinškimi ukrepi. Kakršno koli zvišanje cen zaradi protidampinških dajatev naj torej ne bi imelo občutnega vpliva na njegove poslovne rezultate. Nazadnje je zadnji uporabnik imel precejšno bruto stopnjo, tj. več kot 30 %, in se zato pričakuje, da lahko vsaj delno absorbira vsako zvišanje cen, ki ga povzroči uvedba protidampinških dajatev.

| (129) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi (125) te uredbe, zgornje ugotovitve kažejo stanje uporabnikov, ki predstavljajo skoraj 70 % celotnega uvoza iz zadevnih držav, in približno 40 % potrošnje Skupnosti. Preiskava je vključila tudi različne vrste uporabnikov, tj. iz različnih industrijskih sektorjev, ki uporabljajo granulirani PTFE neposredno ali v polizdelkih; nekateri iz zadevnih držav uvažajo velike količine, drugi samo omejene količine. Zato se je štelo, da se zgornje ugotovitve lahko obravnava kot zelo reprezentativne. Prav tako je treba opomniti, da je vpliv protidampinških dajatev na nekatere uporabnike zanemarljiv, saj granulirani PTFE predstavlja majhen delež njihovih skupnih stroškov, kot je omenjeno v uvodni izjavi (147) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(129)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi (125) te uredbe, zgornje ugotovitve kažejo stanje uporabnikov, ki predstavljajo skoraj 70 % celotnega uvoza iz zadevnih držav, in približno 40 % potrošnje Skupnosti. Preiskava je vključila tudi različne vrste uporabnikov, tj. iz različnih industrijskih sektorjev, ki uporabljajo granulirani PTFE neposredno ali v polizdelkih; nekateri iz zadevnih držav uvažajo velike količine, drugi samo omejene količine. Zato se je štelo, da se zgornje ugotovitve lahko obravnava kot zelo reprezentativne. Prav tako je treba opomniti, da je vpliv protidampinških dajatev na nekatere uporabnike zanemarljiv, saj granulirani PTFE predstavlja majhen delež njihovih skupnih stroškov, kot je omenjeno v uvodni izjavi (147) začasne uredbe.

| (130) | Poleg tega je treba opomniti, da vsi sodelujoči uporabniki pogosto poslujejo zunaj Skupnosti. Dejansko uporabniki 24,6 % svojega prodajnega obsega izvozijo izven Skupnosti. To pomeni, da bi postopek aktivnega oplemenitenja tem uporabnikom omogočil, da protidampinške dajatve, obračunane za uvožen granulirani PTFE, zahtevajo nazaj ali se izognejo njihovemu plačilu. Zato ta del poslovanja uporabnikov ne bo zajet v ukrepe. |
| --- | --- |

(130)

Poleg tega je treba opomniti, da vsi sodelujoči uporabniki pogosto poslujejo zunaj Skupnosti. Dejansko uporabniki 24,6 % svojega prodajnega obsega izvozijo izven Skupnosti. To pomeni, da bi postopek aktivnega oplemenitenja tem uporabnikom omogočil, da protidampinške dajatve, obračunane za uvožen granulirani PTFE, zahtevajo nazaj ali se izognejo njihovemu plačilu. Zato ta del poslovanja uporabnikov ne bo zajet v ukrepe.

| (131) | Nazadnje moramo ob upoštevanju možnih učinkov ukrepov na uporabnike opomniti tudi, da je njihovo trenutno finančno stanje deloma posledica nepoštene konkurence, nastale zaradi obstoja dampinškega uvoza. To je treba upoštevati pri usklajevanju možnega negativnega vpliva ukrepov na uporabnike in pozitivnega vpliva na druge zainteresirane stranke, zlasti na industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(131)

Nazadnje moramo ob upoštevanju možnih učinkov ukrepov na uporabnike opomniti tudi, da je njihovo trenutno finančno stanje deloma posledica nepoštene konkurence, nastale zaradi obstoja dampinškega uvoza. To je treba upoštevati pri usklajevanju možnega negativnega vpliva ukrepov na uporabnike in pozitivnega vpliva na druge zainteresirane stranke, zlasti na industrijo Skupnosti.

| (132) | Zaradi vseh zgoraj navedenih razlogov se sklene, da verjetni učinek ukrepov na uporabnike ne bi bil nesorazmeren. Zato je bilo sklenjeno, da uvedba dokončnih protidampinških dajatev ne bi bila v nasprotju z interesi Skupnosti. |
| --- | --- |

(132)

Zaradi vseh zgoraj navedenih razlogov se sklene, da verjetni učinek ukrepov na uporabnike ne bi bil nesorazmeren. Zato je bilo sklenjeno, da uvedba dokončnih protidampinških dajatev ne bi bila v nasprotju z interesi Skupnosti.

2.   Uvoz polizdelkov in končnih izdelkov

| (133) | Nekateri uporabniki so prav tako trdili, da bi bili izpostavljeni izkrivljanju konkurence v primerjavi s proizvajalci iz zadevnih držav, ki proizvajajo polizdelke in končne izdelke, za katere protidampinške dajatve ne veljajo, in sicer zlasti zato, ker bi takšni proizvajalci zamenjali svoj izvoz granuliranega PTFE v Skupnost z izvozom polizdelkov in končnih izdelkov. Zato bi morali uporabniki v Skupnosti za dostop do cenejših surovin prestaviti del svojega poslovanja izven Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(133)

Nekateri uporabniki so prav tako trdili, da bi bili izpostavljeni izkrivljanju konkurence v primerjavi s proizvajalci iz zadevnih držav, ki proizvajajo polizdelke in končne izdelke, za katere protidampinške dajatve ne veljajo, in sicer zlasti zato, ker bi takšni proizvajalci zamenjali svoj izvoz granuliranega PTFE v Skupnost z izvozom polizdelkov in končnih izdelkov. Zato bi morali uporabniki v Skupnosti za dostop do cenejših surovin prestaviti del svojega poslovanja izven Evropske skupnosti.

| (134) | Glede polizdelkov in končnih izdelkov je bilo ugotovljeno, da nevarnost povečanja uvoza cenejših polizdelkov in končnih izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu iz zadevnih držav ni neposredna. Glede na dostopne informacije, tj. zlasti na podlagi poznane razlike v kakovosti med uvoženim granuliranim PTFE iz zadevnih držav in tistim, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, ne ruski ne kitajski proizvajalci ne morejo proizvesti celotnega obsega izdelkov, ki jih proizvajajo uporabniki v Skupnosti, saj nimajo potrebnega tehničnega znanja. Številne stranke so pripomnile, da znanje ruskih in kitajskih proizvajalcev ter kakovost njihovih izdelkov stalno naraščata in da bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev ta proces pospešila, saj bi spodbudila seljenje proizvodnje polizdelkov in končnih izdelkov v te države, ker je granulirani PTFE cenejši. Opomniti je treba, da se je po mnenju nekaterih subjektov na trgu uvoz polizdelkov iz zadevnih držav dejansko večal. Vendar ni dokazov, da je kakovost uvoženih izdelkov primerljiva z izdelki, ki so proizvedeni in prodani na trgu Skupnosti, kar bi nato povzročilo večjo konkurenco in nevarnost povečanja uvoza polizdelkov in končnih izdelkov. |
| --- | --- |

(134)

Glede polizdelkov in končnih izdelkov je bilo ugotovljeno, da nevarnost povečanja uvoza cenejših polizdelkov in končnih izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu iz zadevnih držav ni neposredna. Glede na dostopne informacije, tj. zlasti na podlagi poznane razlike v kakovosti med uvoženim granuliranim PTFE iz zadevnih držav in tistim, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, ne ruski ne kitajski proizvajalci ne morejo proizvesti celotnega obsega izdelkov, ki jih proizvajajo uporabniki v Skupnosti, saj nimajo potrebnega tehničnega znanja. Številne stranke so pripomnile, da znanje ruskih in kitajskih proizvajalcev ter kakovost njihovih izdelkov stalno naraščata in da bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev ta proces pospešila, saj bi spodbudila seljenje proizvodnje polizdelkov in končnih izdelkov v te države, ker je granulirani PTFE cenejši. Opomniti je treba, da se je po mnenju nekaterih subjektov na trgu uvoz polizdelkov iz zadevnih držav dejansko večal. Vendar ni dokazov, da je kakovost uvoženih izdelkov primerljiva z izdelki, ki so proizvedeni in prodani na trgu Skupnosti, kar bi nato povzročilo večjo konkurenco in nevarnost povečanja uvoza polizdelkov in končnih izdelkov.

| (135) | Poleg tega trditev, da obstaja možnost selitve proizvodne dejavnosti izven Skupnosti ali verjetnost, da bi izvozniki proizvodnjo preusmerili v nadalje predelane izdelke, ni bila podprta z zadostnimi dokazi. Preiskava je prav tako razkrila, da so nekateri uporabniki šele nedavno začeli vlagati v svoj proizvodni proces v Skupnosti, zaradi česar bi bila selitev navedenih proizvodnih zmogljivosti zelo malo verjetna. |
| --- | --- |

(135)

Poleg tega trditev, da obstaja možnost selitve proizvodne dejavnosti izven Skupnosti ali verjetnost, da bi izvozniki proizvodnjo preusmerili v nadalje predelane izdelke, ni bila podprta z zadostnimi dokazi. Preiskava je prav tako razkrila, da so nekateri uporabniki šele nedavno začeli vlagati v svoj proizvodni proces v Skupnosti, zaradi česar bi bila selitev navedenih proizvodnih zmogljivosti zelo malo verjetna.

3.   Zaposlovanje

| (136) | Prav tako se je trdilo, da predelovalna industrija zaposluje veliko več ljudi kot proizvajalci granuliranega PTFE v Skupnosti in da bi bila v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ta delovna mesta ogrožena. |
| --- | --- |

(136)

Prav tako se je trdilo, da predelovalna industrija zaposluje veliko več ljudi kot proizvajalci granuliranega PTFE v Skupnosti in da bi bila v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ta delovna mesta ogrožena.

| (137) | Preiskava je pokazala, da so bile informacije, ki so jih v zvezi z zaposlovanjem predložile organizacije uporabnikov/uvoznikov, zelo precenjene. Poleg tega bi bil zaradi uvedbe protidampinških dajatev neposredno ogrožen le del teh delovnih mest. Treba je tudi opomniti, da je proizvodnja granuliranega PTFE bolj kapitalno intenzivna, medtem ko je proizvodnja polizdelkov ali končnih izdelkov veliko bolj delovno intenzivna. Zato neposredna primerjava med številom delovnih mest industrije granuliranega PTFE in industrije nadaljnje predelave ni ustrezna. Nadalje je treba opomniti, da bi bila ogrožena tudi nekatera delovna mesta proizvajalcev in dobaviteljev Skupnosti, ki niso pritožniki. Kakor je navedeno zgoraj, so proizvajalci Skupnosti, ki niso pritožniki, od začetka obravnavanega obdobja že izgubili pomemben tržni delež. Nazadnje so številni uporabniki in s tem delovna mesta v Skupnosti v celoti ali delno odvisni tudi od ponudbe industrije Skupnosti in od proizvajalcev Skupnosti, ki niso pritožniki. Zato bi bila ogrožena tudi ta delovna mesta, če bi industrija Skupnosti izginila. |
| --- | --- |

(137)

Preiskava je pokazala, da so bile informacije, ki so jih v zvezi z zaposlovanjem predložile organizacije uporabnikov/uvoznikov, zelo precenjene. Poleg tega bi bil zaradi uvedbe protidampinških dajatev neposredno ogrožen le del teh delovnih mest. Treba je tudi opomniti, da je proizvodnja granuliranega PTFE bolj kapitalno intenzivna, medtem ko je proizvodnja polizdelkov ali končnih izdelkov veliko bolj delovno intenzivna. Zato neposredna primerjava med številom delovnih mest industrije granuliranega PTFE in industrije nadaljnje predelave ni ustrezna. Nadalje je treba opomniti, da bi bila ogrožena tudi nekatera delovna mesta proizvajalcev in dobaviteljev Skupnosti, ki niso pritožniki. Kakor je navedeno zgoraj, so proizvajalci Skupnosti, ki niso pritožniki, od začetka obravnavanega obdobja že izgubili pomemben tržni delež. Nazadnje so številni uporabniki in s tem delovna mesta v Skupnosti v celoti ali delno odvisni tudi od ponudbe industrije Skupnosti in od proizvajalcev Skupnosti, ki niso pritožniki. Zato bi bila ogrožena tudi ta delovna mesta, če bi industrija Skupnosti izginila.

4.   Pomanjkanje ponudbe

| (138) | Številne stranke so tudi ponovno poudarile, da bi uvedba dokončnih dajatev povzročila pomanjkanje ponudbe, saj bi proizvajalcem izvoznikom iz LRK in Rusije preprečila izvoz njihovih izdelkov v Skupnost, industrija Skupnosti pa ne bi imela dovolj zmogljivosti, da bi zadostila povpraševanju. Prav tako so trdile, da tudi če bi industrija Skupnosti teoretično lahko povečala svojo proizvodnjo PTFE, to ne bi bilo gospodarsko zanimivo, saj bi bila proizvodnja granuliranega PTFE manj dobičkonosna kot proizvodnja drugih fluoropolimerov. Trdile so, da drugi viri, kot so Japonska in ZDA, ne bi bili primerna druga možnost, saj uvozne cene iz teh držav ostajajo visoke. Nadalje so trdile, da bi se pomanjkanje na trgu Skupnosti še zaostrilo zaradi pričakovanega povečanja povpraševanja na trgu Skupnosti. Po drugi strani bi bil izdelek, proizveden v Skupnosti, za nekatera nizko kakovostna področja uporabe preveč specializiran in predrag za uporabo. Nazadnje so trdile, da se reakcijska kapljica v industriji Skupnosti sploh ne bi prodajala in bi bile predhodno sintrane vrste v Skupnosti proizvedene samo v omejenih količinah, zato bi bili uporabniki odvisni od uvoza iz obravnavanih držav. |
| --- | --- |

(138)

Številne stranke so tudi ponovno poudarile, da bi uvedba dokončnih dajatev povzročila pomanjkanje ponudbe, saj bi proizvajalcem izvoznikom iz LRK in Rusije preprečila izvoz njihovih izdelkov v Skupnost, industrija Skupnosti pa ne bi imela dovolj zmogljivosti, da bi zadostila povpraševanju. Prav tako so trdile, da tudi če bi industrija Skupnosti teoretično lahko povečala svojo proizvodnjo PTFE, to ne bi bilo gospodarsko zanimivo, saj bi bila proizvodnja granuliranega PTFE manj dobičkonosna kot proizvodnja drugih fluoropolimerov. Trdile so, da drugi viri, kot so Japonska in ZDA, ne bi bili primerna druga možnost, saj uvozne cene iz teh držav ostajajo visoke. Nadalje so trdile, da bi se pomanjkanje na trgu Skupnosti še zaostrilo zaradi pričakovanega povečanja povpraševanja na trgu Skupnosti. Po drugi strani bi bil izdelek, proizveden v Skupnosti, za nekatera nizko kakovostna področja uporabe preveč specializiran in predrag za uporabo. Nazadnje so trdile, da se reakcijska kapljica v industriji Skupnosti sploh ne bi prodajala in bi bile predhodno sintrane vrste v Skupnosti proizvedene samo v omejenih količinah, zato bi bili uporabniki odvisni od uvoza iz obravnavanih držav.

| (139) | Opozoriti je treba, da je zmogljivost industrije Skupnosti 9 200 ton pri 80 % izkoriščeni zmogljivosti. Obseg prodaje v OP je bil približno 4 845 ton. To pomeni, da bi proizvajalci pritožniki lahko prodali dodatnih 4 355 ton podobnega izdelka, kar je 85 % celotnega uvoza zadevnih držav. Utemeljitev, da industrija Skupnosti za proizvodnjo granuliranega PTFE ne bi uporabila teh svojih prostih zmogljivosti zaradi nizkih stopenj dobička pri prodaji tega izdelka, je bilo treba zavrniti. Opomniti je treba, da ta utemeljitev ni bila podprta z nobenim dokazom. Poleg tega je bil vzrok nizke dobičkonosnosti prodaje industrije Skupnosti granuliranega PTFE dampinški uvoz, ki je občutno in nelojalno nižal cene industrije Skupnosti in tako povzročil velik cenovni pritisk. Zato bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev povzročila zvišanje cen na trgu Skupnosti, kar bi imelo tudi pozitiven učinek na dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(139)

Opozoriti je treba, da je zmogljivost industrije Skupnosti 9 200 ton pri 80 % izkoriščeni zmogljivosti. Obseg prodaje v OP je bil približno 4 845 ton. To pomeni, da bi proizvajalci pritožniki lahko prodali dodatnih 4 355 ton podobnega izdelka, kar je 85 % celotnega uvoza zadevnih držav. Utemeljitev, da industrija Skupnosti za proizvodnjo granuliranega PTFE ne bi uporabila teh svojih prostih zmogljivosti zaradi nizkih stopenj dobička pri prodaji tega izdelka, je bilo treba zavrniti. Opomniti je treba, da ta utemeljitev ni bila podprta z nobenim dokazom. Poleg tega je bil vzrok nizke dobičkonosnosti prodaje industrije Skupnosti granuliranega PTFE dampinški uvoz, ki je občutno in nelojalno nižal cene industrije Skupnosti in tako povzročil velik cenovni pritisk. Zato bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev povzročila zvišanje cen na trgu Skupnosti, kar bi imelo tudi pozitiven učinek na dobičkonosnost.

| (140) | Glede reaktorske kapljice je bilo ugotovljeno, da so bile v OP uvožene samo zelo majhne količine. Prav tako je bil v OP zelo nizek uvoz predhodno sintranih vrst, kar pomeni, da jih izdelujejo uporabniki sami. Ugotovljeno je bilo, da lahko predhodno sintrane vrste proizvajata vsaj dva proizvajalca Skupnosti. Nazadnje je, kot je navedeno zgoraj, industrija Skupnosti v OP prav tako prodajala „neustrezne“ vrste, ki so primerljive z nizko kakovostnimi vrstami iz LRK in Rusije. |
| --- | --- |

(140)

Glede reaktorske kapljice je bilo ugotovljeno, da so bile v OP uvožene samo zelo majhne količine. Prav tako je bil v OP zelo nizek uvoz predhodno sintranih vrst, kar pomeni, da jih izdelujejo uporabniki sami. Ugotovljeno je bilo, da lahko predhodno sintrane vrste proizvajata vsaj dva proizvajalca Skupnosti. Nazadnje je, kot je navedeno zgoraj, industrija Skupnosti v OP prav tako prodajala „neustrezne“ vrste, ki so primerljive z nizko kakovostnimi vrstami iz LRK in Rusije.

| (141) | Na voljo so tudi drugi viri, kot sta Japonska in ZDA. Utemeljitev, da so uvozne cene iz teh držav višje kot tiste iz držav v preiskavi in da granulirani PTFE iz Japonske in ZDA zato ne bi bil primerna druga možnost, ne more biti sprejeta, saj je namen protidampinških dajatev prav odprava škodljivega dampinga in vzpostavitev poštenih konkurenčnih pogojev. |
| --- | --- |

(141)

Na voljo so tudi drugi viri, kot sta Japonska in ZDA. Utemeljitev, da so uvozne cene iz teh držav višje kot tiste iz držav v preiskavi in da granulirani PTFE iz Japonske in ZDA zato ne bi bil primerna druga možnost, ne more biti sprejeta, saj je namen protidampinških dajatev prav odprava škodljivega dampinga in vzpostavitev poštenih konkurenčnih pogojev.

| (142) | Nadalje je treba opozoriti, da namen protidampinških ukrepov ni preprečiti dostop izdelkom iz zadevnih držav na trg Skupnosti, ampak ponovno vzpostaviti raven enakih pogojev delovanja, ki so jih izkrivile nepoštene trgovinske prakse. Zato se lahko nadaljuje uvoz granuliranega PTFE vključno z vrstami izdelka, ki jih je domnevno primanjkovalo, na trg Skupnosti, vendar po višjih cenah. |
| --- | --- |

(142)

Nadalje je treba opozoriti, da namen protidampinških ukrepov ni preprečiti dostop izdelkom iz zadevnih držav na trg Skupnosti, ampak ponovno vzpostaviti raven enakih pogojev delovanja, ki so jih izkrivile nepoštene trgovinske prakse. Zato se lahko nadaljuje uvoz granuliranega PTFE vključno z vrstami izdelka, ki jih je domnevno primanjkovalo, na trg Skupnosti, vendar po višjih cenah.

| (143) | Na podlagi zgornjih premislekov in drugih elementov iz uvodnih izjav (139) do (153) začasne uredbe, se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in LRK. |
| --- | --- |

(143)

Na podlagi zgornjih premislekov in drugih elementov iz uvodnih izjav (139) do (153) začasne uredbe, se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in LRK.

G.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (144) | Na podlagi metodologije, določene v uvodnih izjavah (154) do (159) začasne uredbe, je bila izračunana stopnja odprave škode za določitev stopnje ukrepov, ki naj se uvedejo. |
| --- | --- |

(144)

Na podlagi metodologije, določene v uvodnih izjavah (154) do (159) začasne uredbe, je bila izračunana stopnja odprave škode za določitev stopnje ukrepov, ki naj se uvedejo.

| (145) | Eden od ruskih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi morala biti prilagoditev za razlike v stopnji trgovine utemeljena z informacijami, ki jih je predložil v celoti sodelujoči nepovezani uvoznik, ki je prevzel večji del njegovega uvoza v Skupnost. Vendar kljub temu, da so bile informacije tega uvoznika preverjene na kraju samem, nakupnih cen in posledično stopnje dobička tega nepovezanega uvoznika ni bilo mogoče ustrezno oceniti in uporabiti zaradi zelo zapletene prodajne strukture zadevnega uvoznika s številnimi različnimi družbami, za katere informacije niso bile na voljo. V okviru druge možnosti je ta proizvajalec trdil, da je treba za izračun prilagoditve v stopnji trgovine primerjati CIF uvozno ceno z maloprodajno ceno zadevnega uvoznika v Skupnosti. Vendar je bilo ugotovljeno, da ta metodologija ne bi vodila do zanesljivejših rezultatov kot metodologija, uporabljena za začasne določitve. Nasprotno so razpoložljive informacije, zlasti računovodska evidenca uvoznika, potrdile, da so ocene iz začasnih določitev sprejemljive. |
| --- | --- |

(145)

Eden od ruskih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi morala biti prilagoditev za razlike v stopnji trgovine utemeljena z informacijami, ki jih je predložil v celoti sodelujoči nepovezani uvoznik, ki je prevzel večji del njegovega uvoza v Skupnost. Vendar kljub temu, da so bile informacije tega uvoznika preverjene na kraju samem, nakupnih cen in posledično stopnje dobička tega nepovezanega uvoznika ni bilo mogoče ustrezno oceniti in uporabiti zaradi zelo zapletene prodajne strukture zadevnega uvoznika s številnimi različnimi družbami, za katere informacije niso bile na voljo. V okviru druge možnosti je ta proizvajalec trdil, da je treba za izračun prilagoditve v stopnji trgovine primerjati CIF uvozno ceno z maloprodajno ceno zadevnega uvoznika v Skupnosti. Vendar je bilo ugotovljeno, da ta metodologija ne bi vodila do zanesljivejših rezultatov kot metodologija, uporabljena za začasne določitve. Nasprotno so razpoložljive informacije, zlasti računovodska evidenca uvoznika, potrdile, da so ocene iz začasnih določitev sprejemljive.

| (146) | Oba ruska proizvajalca izvoznika sta trdila tudi, da bi bilo treba njuno izvozno ceno primerjati z neškodljivo ceno na podlagi primerjave posameznih vrst. Zlasti sta trdila, da bi bilo treba dražje, posebne vrste, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti, izključiti iz izračuna stopnje odprave škode. V tem okviru je treba opozoriti, da je bilo treba ugotovitve obeh ruskih proizvajalcev izvoznikov utemeljiti na dejstvih, razpoložljivih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, kakor je navedeno v uvodnih izjavah (28) do (40) te uredbe. Ker niso bili na voljo nobeni zanesljivi podatki, ki bi temeljili na primerjavi posameznih vrst, je določitev izvozne cene teh proizvajalcev izvoznikov temeljila na podatkih Eurostata. Poleg tega je bil PTFE, uvožen po obdelavi, podobne kakovosti kot PTFE, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, in se je lahko uporabljal na skoraj vseh področjih uporabe, vključno z nekaterimi vrhunskimi, kakor je omenjeno v uvodnih izjavah (9) in (55) te uredbe. Ta zahtevek je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(146)

Oba ruska proizvajalca izvoznika sta trdila tudi, da bi bilo treba njuno izvozno ceno primerjati z neškodljivo ceno na podlagi primerjave posameznih vrst. Zlasti sta trdila, da bi bilo treba dražje, posebne vrste, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti, izključiti iz izračuna stopnje odprave škode. V tem okviru je treba opozoriti, da je bilo treba ugotovitve obeh ruskih proizvajalcev izvoznikov utemeljiti na dejstvih, razpoložljivih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, kakor je navedeno v uvodnih izjavah (28) do (40) te uredbe. Ker niso bili na voljo nobeni zanesljivi podatki, ki bi temeljili na primerjavi posameznih vrst, je določitev izvozne cene teh proizvajalcev izvoznikov temeljila na podatkih Eurostata. Poleg tega je bil PTFE, uvožen po obdelavi, podobne kakovosti kot PTFE, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, in se je lahko uporabljal na skoraj vseh področjih uporabe, vključno z nekaterimi vrhunskimi, kakor je omenjeno v uvodnih izjavah (9) in (55) te uredbe. Ta zahtevek je bilo zato treba zavrniti.

| (147) | Številne stranke so izpodbijale stopnjo dobička 9,3 %, uporabljeno za izračun začasne stopnje prodaje po prenizkih cenah, in trdile, da je previsoka. Zlasti so trdile, da bi se moralo upoštevati krčenje trga z granuliranim PTFE in naraščanje stroškov proizvodnje, zaradi česar naj industrija Skupnosti ne bi dosegla stopnje dobička 9,3 %, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Namesto tega so predlagale 5 % stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(147)

Številne stranke so izpodbijale stopnjo dobička 9,3 %, uporabljeno za izračun začasne stopnje prodaje po prenizkih cenah, in trdile, da je previsoka. Zlasti so trdile, da bi se moralo upoštevati krčenje trga z granuliranim PTFE in naraščanje stroškov proizvodnje, zaradi česar naj industrija Skupnosti ne bi dosegla stopnje dobička 9,3 %, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Namesto tega so predlagale 5 % stopnjo dobička.

| (148) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je 9,3 % stopnja dobička temeljila na dejanskih in preverjenih podatkih, ki so jih predložili proizvajalci Skupnosti, tj. na dokazih, da so imeli 9,3 % stopnjo dobička preden je dampinški uvoz prodrl na trg Skupnosti. Prav tako je treba omeniti, da so se stroški proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšali, kakor je navedeno v uvodni izjavi (112) te uredbe. Ker ni na voljo nobenih novih informacij, se potrdi metodologija, uporabljena za določitev stopnje škode, kakor je opisana v uvodnih izjavah (156) do (159) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(148)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je 9,3 % stopnja dobička temeljila na dejanskih in preverjenih podatkih, ki so jih predložili proizvajalci Skupnosti, tj. na dokazih, da so imeli 9,3 % stopnjo dobička preden je dampinški uvoz prodrl na trg Skupnosti. Prav tako je treba omeniti, da so se stroški proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšali, kakor je navedeno v uvodni izjavi (112) te uredbe. Ker ni na voljo nobenih novih informacij, se potrdi metodologija, uporabljena za določitev stopnje škode, kakor je opisana v uvodnih izjavah (156) do (159) začasne uredbe.

2.   Dokončne dajatve

| (149) | Na podlagi prej omenjenega velja, da je treba na podlagi ugotovljene stopnje dampinga uvesti stopnjo dokončne protidampinške dajatve, ki ne sme presegati stopnje škode, izračunane v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(149)

Na podlagi prej omenjenega velja, da je treba na podlagi ugotovljene stopnje dampinga uvesti stopnjo dokončne protidampinške dajatve, ki ne sme presegati stopnje škode, izračunane v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe.

| (150) | Predlagane dokončne stopnje dajatev, izražene kot odstotek cene CIF na meji Skupnosti, brez plačane carine, so naslednje:








  Država izvoznica | Stopnja odprave škode | Stopnja dampinga | Predlagana protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 55,5 % | 99,7 % | 55,5 % |
| Rusija | 40,0 % | 36,6 % | 36,6 % |

(150)

Predlagane dokončne stopnje dajatev, izražene kot odstotek cene CIF na meji Skupnosti, brez plačane carine, so naslednje:

Država izvoznica

Stopnja odprave škode

Stopnja dampinga

Predlagana protidampinška dajatev

LRK

55,5 %

99,7 %

55,5 %

Rusija

40,0 %

36,6 %

36,6 %

| (151) | Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi morala stopnja preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP. Slednje so vabljene, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi bilo njihovo stanje proučeno individualno. |
| --- | --- |

(151)

Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi morala stopnja preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP. Slednje so vabljene, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi bilo njihovo stanje proučeno individualno.

3.   Zaveze

| (152) | En kitajski proizvajalec izvoznik, ki mu nista bila odobrena ne TGO ne IO, je izrazil interes, da bi ponudil zavezo. Vendar je ustaljena praksa Komisije, da ne sprejema ponudb zavez družb, katerim nista bila odobrena ne TGO ne IO, saj se v teh primerih ne more določiti individualne stopnje dampinga. Poleg tega je preiskava razkrila, da računovodski izkazi zadevne družbe niso bili zanesljivi, tako da bi bilo spremljanje zaveze nesmiselno. |
| --- | --- |

(152)

En kitajski proizvajalec izvoznik, ki mu nista bila odobrena ne TGO ne IO, je izrazil interes, da bi ponudil zavezo. Vendar je ustaljena praksa Komisije, da ne sprejema ponudb zavez družb, katerim nista bila odobrena ne TGO ne IO, saj se v teh primerih ne more določiti individualne stopnje dampinga. Poleg tega je preiskava razkrila, da računovodski izkazi zadevne družbe niso bili zanesljivi, tako da bi bilo spremljanje zaveze nesmiselno.

| (153) | Tudi dva ruska proizvajalca izvoznika sta ponudila zaveze. Vendar je bilo treba ugotovitve v zvezi z obema proizvajalcema izvoznikoma utemeljiti na podlagi razpoložljivih dejstev, kakor je navedeno v uvodnih izjavah (28) do (35) te uredbe. Treba je opozoriti, da so družbe predložile zavajajoče informacije v zvezi z nekaterimi vidiki preiskave, kar je vplivalo na natančnost in zanesljivost njihovega sodelovanja. V skladu s tem je Komisija ocenila, da zavez teh družb ne bi bilo mogoče učinkovito spremljati, zato so bile ponudbe zavrnjene – |
| --- | --- |

(153)

Tudi dva ruska proizvajalca izvoznika sta ponudila zaveze. Vendar je bilo treba ugotovitve v zvezi z obema proizvajalcema izvoznikoma utemeljiti na podlagi razpoložljivih dejstev, kakor je navedeno v uvodnih izjavah (28) do (35) te uredbe. Treba je opozoriti, da so družbe predložile zavajajoče informacije v zvezi z nekaterimi vidiki preiskave, kar je vplivalo na natančnost in zanesljivost njihovega sodelovanja. V skladu s tem je Komisija ocenila, da zavez teh družb ne bi bilo mogoče učinkovito spremljati, zato so bile ponudbe zavrnjene –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za uvoz t.i. granuliranega politetrafluoroetilena (PTFE), ki ne vsebuje več kot 3 % drugih monomernih enot, razen tetrafluoroetilena, brez polnil, v obliki prahu ali peletov, z izjemo mikroniziranih materialov (tj. mikroprah fluoropolimera, kakor je določen z normativom ASTM D5675-04), ki se uvršča pod oznako KN ex 3904 61 00 (oznaka TARIC 3904610050) ter s poreklom iz Rusije in LRK, se uvede dokončna protidampinška dajatev. Navedeni opis izdelka zajema tudi izdelke, ki so v obliki surovega polimera (reakcijska kapljica), v vlažnem ali suhem stanju.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve za izdelke, opisane v odstavku 1, je naslednja:

| Država | Stopnja dajatve |
| --- | --- |
| LRK | 55,5 % |
| Rusija | 36,6 % |

Država

Stopnja dajatve

LRK

55,5 %

Rusija

36,6 %

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 862/2005 o uvozu t.i. granuliranega politetrafluoroetilena (PTFE), ki ne vsebuje več kot 3 % drugih monomernih enot, razen tetrafluoroetilena, brez polnil, v obliki prahu ali peletov, z izjemo mikroniziranih materialov, in njegovega surovega polimera (reakcijska kapljica), slednjega v vlažnem ali v suhem stanju, ki se uvršča pod oznako KN ex 3904 61 00 (oznaka TARIC 3904610050) in s poreklom iz Rusije in LRK, se poberejo po stopnji dokončno uvedene dajatve. Zavarovani zneski, ki presegajo stopnjo dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo. Pri dokončnih dajatvah, ki so višje od začasnih dajatev, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na ravni začasnih dajatev.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. decembra 2005

Za Svet

Predsednica

M. BECKETT

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 144, 8.6.2005, str. 11.

2

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1988/2005

z dne 7. decembra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 7. decembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 57,6 |
| 204 | 42,7 |
| 212 | 89,9 |
| 999 | 63,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 141,0 |
| 204 | 51,3 |
| 220 | 147,3 |
| 999 | 113,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 122,2 |
| 204 | 105,5 |
| 999 | 113,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,0 |
| 204 | 65,0 |
| 382 | 31,4 |
| 388 | 37,6 |
| 524 | 38,5 |
| 999 | 48,9 |
| 0805 20 10 | 052 | 72,1 |
| 204 | 64,7 |
| 999 | 68,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 73,0 |
| 400 | 82,4 |
| 624 | 97,9 |
| 999 | 84,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 63,4 |
| 999 | 63,4 |
| 0808 10 80 | 052 | 78,2 |
| 400 | 92,7 |
| 404 | 93,8 |
| 720 | 72,8 |
| 999 | 84,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 140,1 |
| 400 | 86,0 |
| 404 | 53,2 |
| 999 | 93,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

57,6

204

42,7

212

89,9

999

63,4

0707 00 05

052

141,0

204

51,3

220

147,3

999

113,2

0709 90 70

052

122,2

204

105,5

999

113,9

0805 10 20

052

72,0

204

65,0

382

31,4

388

37,6

524

38,5

999

48,9

0805 20 10

052

72,1

204

64,7

999

68,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

73,0

400

82,4

624

97,9

999

84,4

0805 50 10

052

63,4

999

63,4

0808 10 80

052

78,2

400

92,7

404

93,8

720

72,8

999

84,4

0808 20 50

052

140,1

400

86,0

404

53,2

999

93,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1989/2005

z dne 7. decembra 2005

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1164/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog poljske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1164/2005 (2) je bila spremenjena zaradi podaljšanja datuma poteka ponudb do 28. junija 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1164/2005 (2) je bila spremenjena zaradi podaljšanja datuma poteka ponudb do 28. junija 2006.

| (2) | V okviru tega podaljšanja pa tedni z začetkom 26. oktobra 2005, ko ne bo nobenega javnega razpisa, niso bili podrobneje določeni. Izvajalci lahko vseeno predložijo ponudbe v teh tednih, čeprav ni predvideno nobeno srečanje upravljalnega odbora. |
| --- | --- |

(2)

V okviru tega podaljšanja pa tedni z začetkom 26. oktobra 2005, ko ne bo nobenega javnega razpisa, niso bili podrobneje določeni. Izvajalci lahko vseeno predložijo ponudbe v teh tednih, čeprav ni predvideno nobeno srečanje upravljalnega odbora.

| (3) | Do 28. junija 2006 je treba predvideti izključitev tednov, ko ni nobenega javnega razpisa. |
| --- | --- |

(3)

Do 28. junija 2006 je treba predvideti izključitev tednov, ko ni nobenega javnega razpisa.

| (4) | Poljska je ob upoštevanju predvidenih potreb trga in količin, ki jih ima na voljo poljska intervencijska agencija, obvestila Komisijo o nameri njene intervencijske agencije, da poveča razpisano količino za 65 197 ton. Ob upoštevanju razmer na trgu je treba ugodno odgovoriti na zahtevo Poljske. |
| --- | --- |

(4)

Poljska je ob upoštevanju predvidenih potreb trga in količin, ki jih ima na voljo poljska intervencijska agencija, obvestila Komisijo o nameri njene intervencijske agencije, da poveča razpisano količino za 65 197 ton. Ob upoštevanju razmer na trgu je treba ugodno odgovoriti na zahtevo Poljske.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1164/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1164/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1164/2005 se spremeni:

| 1. | V členu 1 se količina „90 000“ ton zamenja s količino „155 197“ ton. |
| --- | --- |

1.

V členu 1 se količina „90 000“ ton zamenja s količino „155 197“ ton.

| 2. | V členu 4(1) se drugi pododstavek nadomesti z:
  „Rok za oddajo ponudb za nadaljnje delne razpise je vsako sredo do 15. ure (po bruseljskem času), razen 3. avgusta 2005, 17. avgusta 2005, 31. avgusta 2005, 28. decembra 2005, 12. aprila 2006 in 24. maja 2006, v tednih, ko ne bo nobenega javnega razpisa.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 4(1) se drugi pododstavek nadomesti z:

„Rok za oddajo ponudb za nadaljnje delne razpise je vsako sredo do 15. ure (po bruseljskem času), razen 3. avgusta 2005, 17. avgusta 2005, 31. avgusta 2005, 28. decembra 2005, 12. aprila 2006 in 24. maja 2006, v tednih, ko ne bo nobenega javnega razpisa.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 188, 20.7.2005, str. 4. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1742/2005 (UL L 280, 25.10.2005, str. 4).

2

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1990/2005

z dne 7. decembra 2005

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1165/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog madžarske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1165/2005 (2) je bila spremenjena zaradi podaljšanja datuma poteka ponudb do 28. junija 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1165/2005 (2) je bila spremenjena zaradi podaljšanja datuma poteka ponudb do 28. junija 2006.

| (2) | V okviru tega podaljšanja pa tedni z začetkom 26. oktobra 2005, ko ne bo nobenega javnega razpisa, niso bili podrobneje določeni. Izvajalci lahko vseeno predložijo ponudbe v teh tednih, čeprav ni predvideno nobeno srečanje upravljalnega odbora. |
| --- | --- |

(2)

V okviru tega podaljšanja pa tedni z začetkom 26. oktobra 2005, ko ne bo nobenega javnega razpisa, niso bili podrobneje določeni. Izvajalci lahko vseeno predložijo ponudbe v teh tednih, čeprav ni predvideno nobeno srečanje upravljalnega odbora.

| (3) | Do 28. junija 2006 je treba predvideti izključitev tednov, ko ni nobenega javnega razpisa. |
| --- | --- |

(3)

Do 28. junija 2006 je treba predvideti izključitev tednov, ko ni nobenega javnega razpisa.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1165/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1165/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 4(1) Uredbe (ES) št. 1165/2005 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Rok za oddajo ponudb za nadaljnje delne razpise je vsako sredo do 15. ure (po bruseljskem času), razen 3. avgusta 2005, 17. avgusta 2005, 31. avgusta 2005, 28. decembra 2005, 12. aprila 2006 in 24. maja 2006, v tednih, ko ne bo nobenega javnega razpisa.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 188, 20.7.2005, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1741/2005 (UL L 280, 25.10.2005, str. 3).

2

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1991/2005

z dne 7. decembra 2005

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1166/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog francoske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1166/2005 (2) je bila spremenjena zaradi podaljšanja datuma poteka ponudb do 28. junija 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1166/2005 (2) je bila spremenjena zaradi podaljšanja datuma poteka ponudb do 28. junija 2006.

| (2) | V okviru tega podaljšanja pa tedni z začetkom 26. oktobra 2005, ko ne bo nobenega javnega razpisa, niso bili podrobneje določeni. Izvajalci pa lahko vseeno predložijo ponudbe v teh tednih, čeprav ni bilo predvideno nobeno srečanje upravljalnega odbora. |
| --- | --- |

(2)

V okviru tega podaljšanja pa tedni z začetkom 26. oktobra 2005, ko ne bo nobenega javnega razpisa, niso bili podrobneje določeni. Izvajalci pa lahko vseeno predložijo ponudbe v teh tednih, čeprav ni bilo predvideno nobeno srečanje upravljalnega odbora.

| (3) | Do 28. junija 2006 je treba predvideti izključitev teh tednov, ko ni nobenega javnega razpisa. |
| --- | --- |

(3)

Do 28. junija 2006 je treba predvideti izključitev teh tednov, ko ni nobenega javnega razpisa.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1166/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1166/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 4(1) Uredbe (ES) št. 1166/2005 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Rok za oddajo ponudb za nadaljnje delne razpise je vsako sredo do 15. ure (po bruseljskem času), razen 3. avgusta 2005, 17. avgusta 2005, 31. avgusta 2005, 28. decembra 2005, 12. aprila 2006 in 24. maja 2006, to so tedni, ko ne bo nobenega javnega razpisa.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 188, 20.7.2005, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1743/2005 (UL L 280, 25.10.2005, str. 5).

2

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1992/2005

z dne 7. decembra 2005

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1168/2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog avstrijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1168/2005 (2) je bila spremenjena zaradi podaljšanja datuma poteka ponudb do 28. junija 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1168/2005 (2) je bila spremenjena zaradi podaljšanja datuma poteka ponudb do 28. junija 2006.

| (2) | V okviru tega podaljšanja pa tedni z začetkom 26. oktobra 2005, ko ne bo nobenega javnega razpisa, niso bili podrobneje navedeni. Izvajalci lahko vseeno predložijo ponudbe v teh tednih, čeprav ni predvideno nobeno srečanje upravljalnega odbora. |
| --- | --- |

(2)

V okviru tega podaljšanja pa tedni z začetkom 26. oktobra 2005, ko ne bo nobenega javnega razpisa, niso bili podrobneje navedeni. Izvajalci lahko vseeno predložijo ponudbe v teh tednih, čeprav ni predvideno nobeno srečanje upravljalnega odbora.

| (3) | Do 28. junija 2006 je treba predvideti izključitev tednov, ko ni nobenega javnega razpisa. |
| --- | --- |

(3)

Do 28. junija 2006 je treba predvideti izključitev tednov, ko ni nobenega javnega razpisa.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1168/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1168/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 4(1) Uredbe (ES) št. 1168/2005 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Rok za oddajo ponudb za nadaljnje delne razpise je vsako sredo do 15. ure (po bruseljskem času), razen 3. avgusta 2005, 17. avgusta 2005, 31. avgusta 2005, 28. decembra 2005, 12. aprila 2006 in 24. maja 2006, v tednih, ko ne bo nobenega javnega razpisa.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 188, 20.7.2005, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1744/2005 (UL L 280, 25.10.2005, str. 6).

2

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1993/2005

z dne 7. decembra 2005

o prilagoditvi izvoznih nadomestil za slad, predvideni v členu 15(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti prvega pododstavka člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1680/78 z dne 17. julija 1978 o prilagoditvi izvoznih nadomestil za slad v skladu s členom 16(4) Uredbe (EGS) št. 2727/75 (2) je bila bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1680/78 z dne 17. julija 1978 o prilagoditvi izvoznih nadomestil za slad v skladu s členom 16(4) Uredbe (EGS) št. 2727/75 (2) je bila bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Za ječmenov slad, izvožen v prvih treh mesecih tržnega leta, za katerega je bilo nadomestilo vnaprej določeno pred 1. julijem, člen 15(4) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa pogoje za prilagoditev vnaprej določenega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

Za ječmenov slad, izvožen v prvih treh mesecih tržnega leta, za katerega je bilo nadomestilo vnaprej določeno pred 1. julijem, člen 15(4) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa pogoje za prilagoditev vnaprej določenega nadomestila.

| (3) | Treba je zagotoviti, kadar se takšna prilagoditev izvede, da je bil ječmenov slad, izvožen v prvih treh mesecih tržnega leta, na zalogi ob koncu prejšnjega tržnega leta oziroma je bil pridobljen iz ječmena na zalogi ob tem času. Zato je treba preveriti količine ječmena na zalogi ob koncu tržnega leta. Za preverjanje takšnih količin in za sprejetje vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev skladnosti določb Skupnosti o prilagoditvi izvoznih nadomestil za slad, izvožen v tem obdobju, morajo biti pooblaščeni pristojni organi vsake države članice. |
| --- | --- |

(3)

Treba je zagotoviti, kadar se takšna prilagoditev izvede, da je bil ječmenov slad, izvožen v prvih treh mesecih tržnega leta, na zalogi ob koncu prejšnjega tržnega leta oziroma je bil pridobljen iz ječmena na zalogi ob tem času. Zato je treba preveriti količine ječmena na zalogi ob koncu tržnega leta. Za preverjanje takšnih količin in za sprejetje vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev skladnosti določb Skupnosti o prilagoditvi izvoznih nadomestil za slad, izvožen v tem obdobju, morajo biti pooblaščeni pristojni organi vsake države članice.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Določbe te uredbe se uporabljajo za slad ali ječmen na zalogi ob koncu tržnega leta, ki se izvozi kot slad v prvih treh mesecih naslednjega tržnega leta na podlagi dovoljenja, v katerem je nadomestilo določeno vnaprej pred 1. julijem.

2.   Za določitev datuma izvoza se uporabi ustrezni datum dokončanja carinskih formalnosti iz člena 24(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (4).

Člen 2

1.   Da bi bil izvoznik upravičen do prilagoditve izvoznega nadomestila za ječmenov slad, predvidene v členu 15(4) Uredbe (ES) št. 1784/2003, mora:

| (a) | če je bil slad pridobljen iz ječmena na zalogi ob koncu tržnega leta, organu države članice, pristojnemu za plačilo nadomestila, predložiti dokumente, ki potrjujejo:






  (i) | da prihaja ječmen iz zalog, prijavljenih v skladu s členom 3 pristojnemu organu države članice, na katere ozemlju so bile zaloge; |
| --- | --- | --- |

(a)

če je bil slad pridobljen iz ječmena na zalogi ob koncu tržnega leta, organu države članice, pristojnemu za plačilo nadomestila, predložiti dokumente, ki potrjujejo:

(i)

da prihaja ječmen iz zalog, prijavljenih v skladu s členom 3 pristojnemu organu države članice, na katere ozemlju so bile zaloge;

| (ii) | da je bil slad izvožen po 30. juniju in pred 1. oktobrom zadevnega leta; |
| --- | --- |

(ii)

da je bil slad izvožen po 30. juniju in pred 1. oktobrom zadevnega leta;

| (b) | če je bil slad na zalogi ob koncu tržnega leta, predložiti organu države članice, pristojnemu za plačilo nadomestila, dokumente, ki potrjujejo:






  (i) | da prihaja slad iz zalog, prijavljenih v skladu s členom 3 pristojnemu organu države članice, na katere ozemlju so bile zaloge; |
| --- | --- | --- |

(b)

če je bil slad na zalogi ob koncu tržnega leta, predložiti organu države članice, pristojnemu za plačilo nadomestila, dokumente, ki potrjujejo:

(i)

da prihaja slad iz zalog, prijavljenih v skladu s členom 3 pristojnemu organu države članice, na katere ozemlju so bile zaloge;

| (ii) | da je bil slad izvožen po 30. juniju in pred 1. oktobrom zadevnega leta. |
| --- | --- |

(ii)

da je bil slad izvožen po 30. juniju in pred 1. oktobrom zadevnega leta.

2.   Dokumente iz točke (a)(i) in točke (b)(i) odstavka 1 ima organ, pristojen za plačilo nadomestila.

Člen 3

1.   Imetnik zalog sladu ali ječmena, ki naj bi se izvozile kot slad s prilagojenim nadomestilom, je moral pristojnemu organu države članice, na katere ozemlju so zaloge, vložiti prijavo s priporočenim pismom ali z elektronskim sporočilom, poslanima najpozneje tretji delovni dan v juliju, v kateri je navedel zgoraj navedene zaloge sladu in ječmena, ki jih je imel 30. junija. Takšna prijava vključuje vsaj postavke, določene v Prilogi I k tej uredbi.

2.   Če so bili izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 in na zahtevek zainteresirane stranke, izda pristojni organ eno ali več potrdil z navedbo, da so bili izvoženi proizvodi ob koncu prejšnjega tržnega leta dejansko na zalogi in so zato upravičeni do prilagoditve nadomestila v skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1784/2003.

Potrdila se lahko izdajo samo za količino, ki ne presega količine, prijavljene v skladu z odstavkom 1. Na zahtevo zadevne stranke se lahko poprej izdano potrdilo zamenja z dvema ali več potrdili za delne količine.

Člen 4

1.   Pristojni organ vsake države članice:

| (a) | opravi potrebno kontrolo zalog in njihovih premikov na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

(a)

opravi potrebno kontrolo zalog in njihovih premikov na svojem ozemlju;

| (b) | sprejme vse potrebne dodatne ukrepe za upoštevanje posebnih pogojev znotraj svojega ozemlja in zlasti obdobij, v katerih je treba opraviti kontrolo zalog in njihovih premikov. |
| --- | --- |

(b)

sprejme vse potrebne dodatne ukrepe za upoštevanje posebnih pogojev znotraj svojega ozemlja in zlasti obdobij, v katerih je treba opraviti kontrolo zalog in njihovih premikov.

2.   Države članice pošljejo Komisiji najpozneje do 31. decembra zadevnega leta pisno poročilo o uporabi te uredbe, z navedbo količino ječmena ali sladu na zalogi ob koncu tržnega leta in količin sladu, izvoženih po tej uredbi.

3.   V vsaki državi članici je pristojni organ intervencijska služba ali drug takšen organ, ki ga določi država članica.

Člen 5

Uredba (EGS) št. 1680/78 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 193, 18.7.1978, str. 10. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2029/86 (UL L 173, 1.7.1986, str. 44).

2

(3)  Glej Prilogo II.

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1.

4

---

PRILOGA I

Osnovni podatki, ki se navedejo pri prijavi zalog sladu ali ječmena, ki so na zalogi dne 30. junija

A.   Slad

| 1. | Količina, razčlenjena po kategoriji sladu; |
| --- | --- |

1.

Količina, razčlenjena po kategoriji sladu;

| 2. | kraj skladiščenja. |
| --- | --- |

2.

kraj skladiščenja.

B.   Ječmen

| 1. | Količina; |
| --- | --- |

1.

Količina;

| 2. | kraj skladiščenja; |
| --- | --- |

2.

kraj skladiščenja;

| 3. | izjava s potrditvijo, da:






  (a) | ječmen ne izvira iz nove žetve v Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

3.

izjava s potrditvijo, da:

(a)

ječmen ne izvira iz nove žetve v Skupnosti;

| (b) | je ječmen primeren za predelavo v slad. |
| --- | --- |

(b)

je ječmen primeren za predelavo v slad.

---

PRILOGA II

Razveljavljena uredba z njeno spremembo

| Uredba Komisije (EGS) št. 1680/78 | (UL L 193, 18.7.1978, str. 10) |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (EGS) št. 2029/86 | (UL L 173, 1.7.1986, str. 44) |

Uredba Komisije (EGS) št. 1680/78

(UL L 193, 18.7.1978, str. 10)

Uredba Komisije (EGS) št. 2029/86

(UL L 173, 1.7.1986, str. 44)

---

PRILOGA III

PRIMERJALNA TABELA

| Uredba (EGS) št. 1680/78 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2(1), uvodni stavek | Člen 2(1), uvodni stavek |
| Člen 2(1), prva alinea, uvodni stavek | Člen 2(1)(a), uvodni stavek |
| Člen 2(1), prva alinea, točka (a) | Člen 2(1)(a)(i) |
| Člen 2(1), prva alinea, točka (b) | Člen 2(1)(a)(ii) |
| Člen 2(1), druga alinea, uvodni stavek | Člen 2(1)(b), uvodni stavek |
| Člen 2(1), druga alinea, točka (a) | Člen 2(1)(b)(i) |
| Člen 2(1), druga alinea, točka (b) | Člen 2(1)(b)(ii) |
| Člen 2(2) | Člen 2(2) |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | Člen 4 |
| — | Člen 5 |
| Člen 5 | Člen 6 |
| Priloga | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Uredba (EGS) št. 1680/78

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2(1), uvodni stavek

Člen 2(1), uvodni stavek

Člen 2(1), prva alinea, uvodni stavek

Člen 2(1)(a), uvodni stavek

Člen 2(1), prva alinea, točka (a)

Člen 2(1)(a)(i)

Člen 2(1), prva alinea, točka (b)

Člen 2(1)(a)(ii)

Člen 2(1), druga alinea, uvodni stavek

Člen 2(1)(b), uvodni stavek

Člen 2(1), druga alinea, točka (a)

Člen 2(1)(b)(i)

Člen 2(1), druga alinea, točka (b)

Člen 2(1)(b)(ii)

Člen 2(2)

Člen 2(2)

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Člen 4

—

Člen 5

Člen 5

Člen 6

Priloga

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1994/2005

z dne 7. decembra 2005

o določitvi osnovnih proizvodov, ki ne izpolnjujejo pogojev za predplačilo izvoznih nadomestil

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti prvega pododstavka člena 18 Uredbe in ustreznih predpisov drugih uredb o skupni ureditvi trga za kmetijske proizvode,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 565/80 z dne 4. marca 1980 o predplačilu izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1618/81 z dne 17. junija 1981 o določitvi osnovnih proizvodov, ki ne izpolnjujejo pogojev za predplačilo izvoznih nadomestil (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1618/81 z dne 17. junija 1981 o določitvi osnovnih proizvodov, ki ne izpolnjujejo pogojev za predplačilo izvoznih nadomestil (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Člen 4(2) Uredbe (EGS) št. 565/80 se uporablja za predelane proizvode in blago, pridobljeno iz osnovnih proizvodov, pod pogojem, da postopek aktivnega oplemenitenja ni prepovedan za primerljive proizvode. Treba bi bilo pripraviti seznam teh proizvodov iz člena 8 Uredbe (EGS) št. 565/80. Aktivno oplemenitenje je prepovedano za nekatere proizvode, ki so primerljivi z osnovnimi proizvodi. |
| --- | --- |

(2)

Člen 4(2) Uredbe (EGS) št. 565/80 se uporablja za predelane proizvode in blago, pridobljeno iz osnovnih proizvodov, pod pogojem, da postopek aktivnega oplemenitenja ni prepovedan za primerljive proizvode. Treba bi bilo pripraviti seznam teh proizvodov iz člena 8 Uredbe (EGS) št. 565/80. Aktivno oplemenitenje je prepovedano za nekatere proizvode, ki so primerljivi z osnovnimi proizvodi.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem vseh ustreznih upravljalnih odborov – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem vseh ustreznih upravljalnih odborov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Osnovni proizvodi, ki ne izpolnjujejo pogojev po postopku iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 565/80, so navedeni v Prilogi I k tej uredbi.

Vendar se ti osnovni proizvodi izključijo samo, kadar so namenjeni za uporabo v predelavi proizvodov, navedenih:

| (a) | v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1784/2003, razen proizvodov, ki se uvrščajo pod tam navedeno oznako KN 2309; |
| --- | --- |

(a)

v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1784/2003, razen proizvodov, ki se uvrščajo pod tam navedeno oznako KN 2309;

| (b) | v členu 1(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 (5). |
| --- | --- |

(b)

v členu 1(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 (5).

Člen 2

Uredba (EGS) št. 1618/81 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

José Manuel BARROSO

Predsednik

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 62, 7.3.1980, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 444/2003 (UL L 67, 12.3.2003, str. 3).

2

(3)  UL L 160, 18.6.1981, str. 17. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3480/88 (UL L 305, 10.11.1988, str. 28).

3

(4)  Glej Prilogo II.

4

(5)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

5

---

PRILOGA I

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| 1104 | Žitna zrnja, drugače obdelana (npr.: z odstranjeno opno, valjana, v kosmičih, perlirana, rezana ali drobljena), razen riža iz tar. št. 1006; žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti: |
| 1104 30 | – žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti |
| 1106 | Moka, prah in zdrob iz sušenih stročnic iz tar. št. 0713, iz saga ali korenovk ali gomoljev iz tar. št. 0714; ali iz proizvodov iz Poglavja 8: |
| 1106 20 | – iz saga ali korenovk ali gomoljev iz tar. št. 0714: |
| 1106 20 90 | – – druga |
| 1109 00 00 | Pšenični gluten, osušen ali neosušen |
| 2302 | Otrobi in drugi ostanki pri presevanju, mletju ali drugi obdelavi žit ali stročnic, nepeletizirani ali peletizirani: |
| 2302 10 | – koruzni |
| 2302 20 | – riževi |
| 2302 30 | – pšenični |
| 2302 40 | – iz drugih žit |
| 2303 | Ostanki pri proizvodnji škroba in podobni ostanki, rezanci sladkorne pese, odpadki sladkornega trsa in drugi odpadki pri proizvodnji sladkorja, ostanki in odpadki iz pivovarn in destilarn, nepeletizirani in peletizirani: |
| 2303 10 | – ostanki pri proizvodnji škroba in podobni ostanki: |
| – – ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze (razen zgoščenih tekočin za namakanje), z vsebnostjo beljakovin, računano na suh proizvod: |
| 2303 10 11 | – – – več kot 40 mas. % |

Oznaka KN

Opis

1104

Žitna zrnja, drugače obdelana (npr.: z odstranjeno opno, valjana, v kosmičih, perlirana, rezana ali drobljena), razen riža iz tar. št. 1006; žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti:

1104 30

– žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti

1106

Moka, prah in zdrob iz sušenih stročnic iz tar. št. 0713, iz saga ali korenovk ali gomoljev iz tar. št. 0714; ali iz proizvodov iz Poglavja 8:

1106 20

– iz saga ali korenovk ali gomoljev iz tar. št. 0714:

1106 20 90

– – druga

1109 00 00

Pšenični gluten, osušen ali neosušen

2302

Otrobi in drugi ostanki pri presevanju, mletju ali drugi obdelavi žit ali stročnic, nepeletizirani ali peletizirani:

2302 10

– koruzni

2302 20

– riževi

2302 30

– pšenični

2302 40

– iz drugih žit

2303

Ostanki pri proizvodnji škroba in podobni ostanki, rezanci sladkorne pese, odpadki sladkornega trsa in drugi odpadki pri proizvodnji sladkorja, ostanki in odpadki iz pivovarn in destilarn, nepeletizirani in peletizirani:

2303 10

– ostanki pri proizvodnji škroba in podobni ostanki:

– – ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze (razen zgoščenih tekočin za namakanje), z vsebnostjo beljakovin, računano na suh proizvod:

2303 10 11

– – – več kot 40 mas. %

---

PRILOGA II

Razveljavljena uredba z njenimi zaporednimi spremembami

| Uredba Komisije (EGS) št. 1618/81 | (UL L 160, 18.6.1981, str. 17) |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (EGS) št. 2880/84 | (UL L 272, 13.10.1984, str. 15) |
| Uredba Komisije (EGS) št. 3480/88 | (UL L 305, 10.11.1988, str. 28) |

Uredba Komisije (EGS) št. 1618/81

(UL L 160, 18.6.1981, str. 17)

Uredba Komisije (EGS) št. 2880/84

(UL L 272, 13.10.1984, str. 15)

Uredba Komisije (EGS) št. 3480/88

(UL L 305, 10.11.1988, str. 28)

---

PRILOGA III

PRIMERJALNA TABELA

| Uredba (EGS) št. 1618/81 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | — |
| — | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Priloga | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Uredba (EGS) št. 1618/81

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

—

—

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Priloga

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1995/2005

z dne 7. decembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1864/2004 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za konzervirane gobe, uvožene iz tretjih držav

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo (1) in zlasti člena 15(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1864/2004 (2) predvideva letno dve obdobji za zahtevke za uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1864/2004 (2) predvideva letno dve obdobji za zahtevke za uvozna dovoljenja.

| (2) | Zaradi zmanjšanja upravnega bremena pristojnih organov držav članic in uvoznikov je treba predvideti le en zahtevek letno. Za zagotovitev nepretrganosti uvozov skozi vse leto morajo dovoljenja veljati od dejanskega datuma izdaje do 31. decembra zadevnega leta. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi zmanjšanja upravnega bremena pristojnih organov držav članic in uvoznikov je treba predvideti le en zahtevek letno. Za zagotovitev nepretrganosti uvozov skozi vse leto morajo dovoljenja veljati od dejanskega datuma izdaje do 31. decembra zadevnega leta.

| (3) | Zaradi boljšega upravljanja je treba spremeniti nekatere zaporedne številke tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 1864/2004. Zaradi jasnosti je treba vse navesti v Prilogi I k navedeni Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi boljšega upravljanja je treba spremeniti nekatere zaporedne številke tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 1864/2004. Zaradi jasnosti je treba vse navesti v Prilogi I k navedeni Uredbi.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1864/2004 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1864/2004 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1864/2004 se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z:
  „Člen 1
  1.   Sistem tarifnih kvot je odprt za uvoz konzerviranih gob vrste Agarius, uvrščenih z oznakami KN 0711 51 00, 2003 10 20 in 2003 10 30 (v nadaljnjem besedilu konzervirane gobe), v Skupnost pod pogoji, določenimi v tej uredbi. Količina vsake tarifne kvote, njena zaporedna številka in obdobje veljavnosti so navedeni v Prilogi I.
  2.   Stopnja dajatev, ki se uporablja za proizvode, uvrščene v oznako KN 0711 51 00 je 12 % ad valorem in 23 % za proizvode, uvrščene v oznaki KN 2003 10 20 in 2003 10 30.
  Vendar za proizvode s poreklom iz Romunije in Bolgarije dajatve ne veljajo.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z:

„Člen 1

1.   Sistem tarifnih kvot je odprt za uvoz konzerviranih gob vrste Agarius, uvrščenih z oznakami KN 0711 51 00, 2003 10 20 in 2003 10 30 (v nadaljnjem besedilu konzervirane gobe), v Skupnost pod pogoji, določenimi v tej uredbi. Količina vsake tarifne kvote, njena zaporedna številka in obdobje veljavnosti so navedeni v Prilogi I.

2.   Stopnja dajatev, ki se uporablja za proizvode, uvrščene v oznako KN 0711 51 00 je 12 % ad valorem in 23 % za proizvode, uvrščene v oznaki KN 2003 10 20 in 2003 10 30.

Vendar za proizvode s poreklom iz Romunije in Bolgarije dajatve ne veljajo.“

| 2. | Odstavek 2 člena 5 se nadomesti z:
  „2.   Dovoljenja veljajo od dejanskega datuma izdaje v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000 do 31. decembra zadevnega leta.“ |
| --- | --- |

2.

Odstavek 2 člena 5 se nadomesti z:

„2.   Dovoljenja veljajo od dejanskega datuma izdaje v smislu člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000 do 31. decembra zadevnega leta.“

| 3. | Odstavek 2 člena 6 se nadomesti z:
  „2.   Če ena kategorija uvoznikov dodeljene količine za uvoz iz Kitajske in drugih držav ne porabi v celoti, se preostanek dodeli drugi kategoriji.“ |
| --- | --- |

3.

Odstavek 2 člena 6 se nadomesti z:

„2.   Če ena kategorija uvoznikov dodeljene količine za uvoz iz Kitajske in drugih držav ne porabi v celoti, se preostanek dodeli drugi kategoriji.“

| 4. | Člen 7 se nadomesti z:
  „Člen 7
  Omejitve, ki veljajo za zahtevke, predložene s strani različnih uvoznikov
  1.   Skupni obseg (odcejena neto teža) zahtevkov za dovoljenja za uvoz konzerviranih gob z izvorom iz Kitajske in/ali drugih držav v Skupnost, ki jih predloži tradicionalni uvoznik, se ne sme nanašati na količino, ki presega 150 % referenčne količine.
  2.   Skupni obseg (odcejena neto teža) zahtevkov za dovoljenja za uvoz konzerviranih gob z izvorom iz Kitajske in/ali drugih držav v Skupnost, ki jih predloži novi uvoznik, se ne sme nanašati na količino, ki presega 1 % vsote tarifnih kvot, dodeljenih Kitajski in drugim državam, v skladu s Prilogo I.“ |
| --- | --- |

4.

Člen 7 se nadomesti z:

„Člen 7

Omejitve, ki veljajo za zahtevke, predložene s strani različnih uvoznikov

1.   Skupni obseg (odcejena neto teža) zahtevkov za dovoljenja za uvoz konzerviranih gob z izvorom iz Kitajske in/ali drugih držav v Skupnost, ki jih predloži tradicionalni uvoznik, se ne sme nanašati na količino, ki presega 150 % referenčne količine.

2.   Skupni obseg (odcejena neto teža) zahtevkov za dovoljenja za uvoz konzerviranih gob z izvorom iz Kitajske in/ali drugih držav v Skupnost, ki jih predloži novi uvoznik, se ne sme nanašati na količino, ki presega 1 % vsote tarifnih kvot, dodeljenih Kitajski in drugim državam, v skladu s Prilogo I.“

| 5. | Odstavek 2 člena 8 se nadomesti z:
  „2.   Uvozniki predložijo svoje zahtevke za izdajo dovoljenja v prvih petih delovnih dneh januarja.“ |
| --- | --- |

5.

Odstavek 2 člena 8 se nadomesti z:

„2.   Uvozniki predložijo svoje zahtevke za izdajo dovoljenja v prvih petih delovnih dneh januarja.“

| 6. | Odstavek 1 člena 9 se nadomesti z:
  „Države članice najkasneje deseti delovni dan januarja uradno obvestijo Komisijo o količinah, za katere so bili vloženi zahtevki za izdajo dovoljenja.“ |
| --- | --- |

6.

Odstavek 1 člena 9 se nadomesti z:

„Države članice najkasneje deseti delovni dan januarja uradno obvestijo Komisijo o količinah, za katere so bili vloženi zahtevki za izdajo dovoljenja.“

| 7. | V členu 10(2) se prvi pododstavek nadomesti z:
  „Če se ugotovi, da zaprošene količine presegajo razpoložljivo količino, Komisija v smislu Uredbe sprejme odločitev o določitvi koeficienta dodeljevanja, ki se uporablja za zahtevke za izdajo zadevnega dovoljenja.“ |
| --- | --- |

7.

V členu 10(2) se prvi pododstavek nadomesti z:

„Če se ugotovi, da zaprošene količine presegajo razpoložljivo količino, Komisija v smislu Uredbe sprejme odločitev o določitvi koeficienta dodeljevanja, ki se uporablja za zahtevke za izdajo zadevnega dovoljenja.“

| 8. | Odstavek 1 člena 16 se nadomesti z:
  „1.   Če se ugotovi, da je uvoznik predložil pristojnim organom države članice lažne, zavajajoče ali netočne vloge in/ali izjave, razen če gre za pristno napako, pristojni organi zadevnih držav članic izključijo zadevnega uvoznika iz sistema zahtevkov za dovoljenja za sledeče obdobje za izdajo zahtevkov v skladu s členom 8(2).“ |
| --- | --- |

8.

Odstavek 1 člena 16 se nadomesti z:

„1.   Če se ugotovi, da je uvoznik predložil pristojnim organom države članice lažne, zavajajoče ali netočne vloge in/ali izjave, razen če gre za pristno napako, pristojni organi zadevnih držav članic izključijo zadevnega uvoznika iz sistema zahtevkov za dovoljenja za sledeče obdobje za izdajo zahtevkov v skladu s členom 8(2).“

| 9. | Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

9.

Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 386/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 25).

1

(2)  UL L 325, 28.10.2004, str. 30. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1857/2005 (UL L 297, 15.11.2005, str. 9).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Obseg, zaporedna številka in obdobje veljavnosti tarifnih kvot iz člena 1(1) v tonah (odcejena neto teža) |
| --- |
| Država porekla | Zaporedna št. | Od 1. januarja do 31. decembera vsako leto |
| Bolgarija | 09.4725 | 2 887,5 (1) |
| Romunija | 09.4726 | 500 |
| Kitajska | 09.4157 | 23 750 |
| Druge države | 09.4158 | 3 290 |

Obseg, zaporedna številka in obdobje veljavnosti tarifnih kvot iz člena 1(1) v tonah (odcejena neto teža)

Država porekla

Zaporedna št.

Od 1. januarja do 31. decembera vsako leto

Bolgarija

09.4725

2 887,5 (1)

Romunija

09.4726

500

Kitajska

09.4157

23 750

Druge države

09.4158

3 290

---

(1)  Od 1. januarja 2006 se dodeljena kvota za Bolgarijo vsako leto poveča za 275 ton.“

1

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1996/2005

z dne 7. decembra 2005

o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1095/96 z dne 18. junija 1996 o izvajanju koncesij, določenih v programu CXL, pripravljenem neposredno po zaključku pogajanj po členu XXIV, 6 GATT-a (2),

ob upoštevanju uredbe Komisije (ES) št. 1159/2003 z dne 30. junija 2003, ki za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 predpisuje izvedbena pravila za uvoz trsnega sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov in ki spreminja uredbi (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (3), in zlasti njenega člena 5(3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (2) | Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (3) | Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 evrov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(3)

Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 evrov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav.

| (4) | Zahtevki so bili predloženi zadevnim organom v tednu od 28. novembra do 2. decembra 2005, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, ki presega obvezno količino za dostavo za zadevno državo, določeno v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 za preferenčni sladkor AKP-Indija. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevki so bili predloženi zadevnim organom v tednu od 28. novembra do 2. decembra 2005, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, ki presega obvezno količino za dostavo za zadevno državo, določeno v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 za preferenčni sladkor AKP-Indija.

| (5) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena – |
| --- | --- |

(5)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja, vloženih od 28. novembra do 2. decembra 2005 v okviru člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, se dovoljenja izdajo v mejah količin, določenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 987/2005 (UL L 167, 29.6.2005, str. 12).

1

(2)  UL L 146, 20.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 162, 1.7.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 568/2005 (UL L 97, 15.4.2005, str. 9).

3

---

PRILOGA

Preferenčni sladkor AKP–INDIJA

Naslov II Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 28.11.2005–2.12.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gvajana | 100 | |
| Indija | 62,0759 | Dosežena |
| Slonokoščena obala | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malavi | 100 | |
| Mavricius | 100 | |
| Mozambik | 0 | Dosežena |
| St. Kitts and Nevis | 100 | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidad in Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 28.11.2005–2.12.2005

Meja

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Gvajana

100

Indija

62,0759

Dosežena

Slonokoščena obala

100

Jamajka

100

Kenija

100

Madagaskar

100

Malavi

100

Mavricius

100

Mozambik

0

Dosežena

St. Kitts and Nevis

100

Swaziland

100

Tanzanija

100

Trinidad in Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

0

Dosežena

Posebni preferenčni sladkor

Naslov III Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 28.11.2005–2.12.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Indija | 100 | |
| Druge | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 28.11.2005–2.12.2005

Meja

Indija

100

Druge

100

CXL koncesija za sladkor

Naslov IV Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 28.11.2005–2.12.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Brazilija | 0 | Dosežena |
| Kuba | 100 | |
| Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 28.11.2005–2.12.2005

Meja

Brazilija

0

Dosežena

Kuba

100

Druge tretje države

0

Dosežena

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1997/2005

z dne 7. decembra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za prašičje meso

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2759/75 z dne 29. oktobra 1975, nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 1365/2000 (1), in zlasti drugega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe (EGS) št. 2759/75 se lahko razlika med cenami proizvodov iz člena 1(1) navedene Uredbe na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov na trgu Skupnosti krije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe (EGS) št. 2759/75 se lahko razlika med cenami proizvodov iz člena 1(1) navedene Uredbe na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov na trgu Skupnosti krije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Iz uporabe teh pravil in meril v sedanjih razmerah izhaja, da je treba nadomestilo določiti, kakor sledi. |
| --- | --- |

(2)

Iz uporabe teh pravil in meril v sedanjih razmerah izhaja, da je treba nadomestilo določiti, kakor sledi.

| (3) | Za proizvode, ki se uvrščajo v oznako KN 0210 19 81, je treba nadomestilo omejiti do zneska, ki upošteva kakovostne lastnosti vsakega od proizvodov, ki se uvrščajo v te oznake, kakor tudi predvidljiva gibanja proizvodnih stroškov na svetovnem trgu. Pomembno je, da Skupnost nadaljuje svojo udeležbo v svetovni trgovini v primeru nekaterih značilnih italijanskih proizvodov, ki se uvršajo v oznako KN 0210 19 81. |
| --- | --- |

(3)

Za proizvode, ki se uvrščajo v oznako KN 0210 19 81, je treba nadomestilo omejiti do zneska, ki upošteva kakovostne lastnosti vsakega od proizvodov, ki se uvrščajo v te oznake, kakor tudi predvidljiva gibanja proizvodnih stroškov na svetovnem trgu. Pomembno je, da Skupnost nadaljuje svojo udeležbo v svetovni trgovini v primeru nekaterih značilnih italijanskih proizvodov, ki se uvršajo v oznako KN 0210 19 81.

| (4) | Zaradi konkurenčnih razmer v nekaterih tretjih državah, tradicionalnih uvoznicah proizvodov, ki se uvrščajo v oznako KN 1601 00 in oznako KN 1602, je treba nadomestilo za te proizvode določiti tako, da upošteva te razmere. Potrebno je sprejeti postopke, ki bodo zagotovili, da se nadomestilo dodeli samo za neto težo užitnih snovi, zaradi izključitve neto teže kosti, ki jih navedeni pripravki lahko vsebujejo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi konkurenčnih razmer v nekaterih tretjih državah, tradicionalnih uvoznicah proizvodov, ki se uvrščajo v oznako KN 1601 00 in oznako KN 1602, je treba nadomestilo za te proizvode določiti tako, da upošteva te razmere. Potrebno je sprejeti postopke, ki bodo zagotovili, da se nadomestilo dodeli samo za neto težo užitnih snovi, zaradi izključitve neto teže kosti, ki jih navedeni pripravki lahko vsebujejo.

| (5) | Člen 13 Uredbe (EGS) št. 2759/75 predvideva, da se lahko nadomestila za izdelke iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 2759/75 razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(5)

Člen 13 Uredbe (EGS) št. 2759/75 predvideva, da se lahko nadomestila za izdelke iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 2759/75 razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (6) | Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju sprememb nomenklature za izvozna nadomestila, vzpostavljene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (2). |
| --- | --- |

(6)

Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju sprememb nomenklature za izvozna nadomestila, vzpostavljene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (2).

| (7) | Nadomestila naj se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljeno prosto gibanje znotraj Skupnosti. Zato je treba za pridobitev nadomestil od prosilcev zahtevati, da proizvode opremijo z oznako zdravstvene ustreznosti, določeno v Direktivi Sveta 64/433/EGS (3), Direktivi Sveta 94/65/ES (4) in Direktivi Sveta 77/99/EGS (5). |
| --- | --- |

(7)

Nadomestila naj se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljeno prosto gibanje znotraj Skupnosti. Zato je treba za pridobitev nadomestil od prosilcev zahtevati, da proizvode opremijo z oznako zdravstvene ustreznosti, določeno v Direktivi Sveta 64/433/EGS (3), Direktivi Sveta 94/65/ES (4) in Direktivi Sveta 77/99/EGS (5).

| (8) | Upravljalni odbor za prašičje meso ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za prašičje meso ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Seznam proizvodov za izvoz, za katere je odobreno nadomestilo iz člena 13 Uredbe (EGS) št. 2759/75, in zneski teh nadomestil, se določijo v prilogi k tej uredbi.

Proizvodi morajo biti usklajeni z določbami naslednjih poglavij glede oznake zdravstvene ustreznosti:

| — | poglavje XI Priloge I k Direktivi Sveta 64/433/EGS, |
| --- | --- |

—

poglavje XI Priloge I k Direktivi Sveta 64/433/EGS,

| — | poglavje VI Priloge I k Direktivi Sveta 94/65/ES, |
| --- | --- |

—

poglavje VI Priloge I k Direktivi Sveta 94/65/ES,

| — | poglavje VI Priloge B Direktive 77/99/EGS. |
| --- | --- |

—

poglavje VI Priloge B Direktive 77/99/EGS.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članika Komisije

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1365/2000 (UL L 156, 29.6.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 558/2005 (UL L 94, 13.4.2005, str. 22).

2

(3)  UL 121, 29.7.1964, str. 2012/64. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 95/23/ES (UL L 243, 11.10.1995, s. 7).

3

(4)  UL L 368, 31.12.1994, str. 10.

4

(5)  UL L 26, 31.1.1977, str. 85. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 97/76/ES (UL L 10, 16.1.1998, str. 25).

5

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za prašičje meso

| Tarifna oznaka proizvodov | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | P06 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | P06 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | P06 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | P06 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | P06 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | P06 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | P06 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | P06 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | P06 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | P06 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | P06 | EUR/100 kg | 17,10 |
| N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije ‘A’ so določene v Uredbi (EGS) Komisije št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Številčne oznake namembnih krajev so navedene v Uredbi (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).
  Drugi namembni kraji so naslednji:






  P08 | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |

Tarifna oznaka proizvodov

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0210 11 31 9110

P06

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

P06

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

P06

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

P06

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

P06

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

P06

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

P06

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

P06

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

P06

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

P06

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

P06

EUR/100 kg

17,10

N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije ‘A’ so določene v Uredbi (EGS) Komisije št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Številčne oznake namembnih krajev so navedene v Uredbi (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).

Drugi namembni kraji so naslednji:

P08

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/42

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1998/2005

z dne 7. decembra 2005

o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembah Uredbe (ES) št. 1484/95

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2771/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za jajca (1), in zlasti člena 5(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2777/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za perutninsko meso (2), in zlasti člena 5(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2783/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupnem trgovinskem sistemu za ovalbumin in laktalbumin (3), in zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (4), določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (4), določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za preverjanje uvoznih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov, upoštevajoč spremembe cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za preverjanje uvoznih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov, upoštevajoč spremembe cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene.

| (3) | Glede na razmere na trgu je treba te spremembe čimprej izvesti. |
| --- | --- |

(3)

Glede na razmere na trgu je treba te spremembe čimprej izvesti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti s Prilogo k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 49. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 282, 1.11.1975, str. 77. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003.

2

(3)  UL L 282, 1.11.1975, str. 104. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisje (ES) št. 2916/95 (UL L 305, 19.12.1995, str. 49).

3

(4)  UL L 145, 29.6.1995, str. 47. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1878/2005 (UL L 300, 17.11.2005, str. 49).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 7. decembra 2005 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembah Uredbe (ES) št. 1484/95

„PRILOGA I

| Tarifna oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Reprezentativna cena
  (EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3(3)
  (EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Piščanci, oskubljeni in iztrebljeni, brez glav in krempljev ter brez vratov, src, jeter in želodčkov, znani kot ‚65 % piščanci‘, ali drugače pripravljeni, zamrznjeni | 105,1 | 4 | 01 |
| 98,0 | 6 | 03 |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši vrste Gallus domesticus, brez kosti, zamrznjeni | 209,8 | 27 | 01 |
| 219,5 | 24 | 02 |
| 234,4 | 20 | 03 |
| 264,5 | 11 | 04 |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 207,4 | 27 | 01 |
| 280,6 | 5 | 04 |
| 1602 32 11 | Izdelek iz surove kokoši vrste Gallus domesticus | 192,4 | 28 | 01 |
| 277,0 | 3 | 03 |
| 199,2 | 26 | 04 |

Tarifna oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Reprezentativna cena

(EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3(3)

(EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 90

Piščanci, oskubljeni in iztrebljeni, brez glav in krempljev ter brez vratov, src, jeter in želodčkov, znani kot ‚65 % piščanci‘, ali drugače pripravljeni, zamrznjeni

105,1

4

01

98,0

6

03

0207 14 10

Kosi kokoši vrste Gallus domesticus, brez kosti, zamrznjeni

209,8

27

01

219,5

24

02

234,4

20

03

264,5

11

04

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

207,4

27

01

280,6

5

04

1602 32 11

Izdelek iz surove kokoši vrste Gallus domesticus

192,4

28

01

277,0

3

03

199,2

26

04

---

(1)  Poreklo izvoza:

1

| 01 | Brazilija |
| --- | --- |
| 02 | Tajska |
| 03 | Argentina |
| 04 | Čile“ |

01

Brazilija

02

Tajska

03

Argentina

04

Čile“

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/44

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1999/2005

z dne 7. decembra 2005

o določitvi količin, za katere je mogoče vložiti zahtevke za uvozna dovoljenja za obdobje od 1. januarja do 30. junija 2006 v okviru tarifnih kvot za goveje in telečje meso, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1279/98 za Bolgarijo in Romunijo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1279/98 z dne 19. junija 1998 o pravilih uporabe tarifnih kvot za goveje in telečje meso, predvidenih v odločbah Sveta (ES) 2003/286/ES in 2003/18/ES za Bolgarijo in Romunijo (1), in zlasti člena 4(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1271/2005 z dne 1. avgusta 2005 o določitvi količin, za katere je mogoče vložiti zahtevke za uvozna dovoljenja v juliju 2005 v okviru tarifnih kvot za goveje in telečje meso, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1279/98 za Bolgarijo in Romunijo (2), določa pogoje, v okviru katerih je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim za obdobje od 1. julija do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1271/2005 z dne 1. avgusta 2005 o določitvi količin, za katere je mogoče vložiti zahtevke za uvozna dovoljenja v juliju 2005 v okviru tarifnih kvot za goveje in telečje meso, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1279/98 za Bolgarijo in Romunijo (2), določa pogoje, v okviru katerih je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim za obdobje od 1. julija do 31. decembra 2005.

| (2) | Količine proizvodov v sektorju govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bolgarije in Romunije, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. julija do 31. decembra 2005 v skladu s prvim odstavkom člena 2 Uredbe (ES) št. 1279/98 in za katere so bili vloženi zahtevki za dovoljenja, so manjše od količin, ki so dejansko na razpolago. Zato se v skladu z drugim odstavkom tega člena preostale količine iz tega obdobja doda količinam, ki so na razpolago za naslednje obdobje za Bolgarijo in Romunijo. |
| --- | --- |

(2)

Količine proizvodov v sektorju govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bolgarije in Romunije, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. julija do 31. decembra 2005 v skladu s prvim odstavkom člena 2 Uredbe (ES) št. 1279/98 in za katere so bili vloženi zahtevki za dovoljenja, so manjše od količin, ki so dejansko na razpolago. Zato se v skladu z drugim odstavkom tega člena preostale količine iz tega obdobja doda količinam, ki so na razpolago za naslednje obdobje za Bolgarijo in Romunijo.

| (3) | Količine proizvodov v sektorju govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bolgarije in Romunije, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. januarja do 30. junija 2006, je treba določiti ob upoštevanju razpoložljivih količin, preostalih od prejšnjega obdobja v skladu z drugim odstavkom člena 2 Uredbe (ES) št. 1279/98 – |
| --- | --- |

(3)

Količine proizvodov v sektorju govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bolgarije in Romunije, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. januarja do 30. junija 2006, je treba določiti ob upoštevanju razpoložljivih količin, preostalih od prejšnjega obdobja v skladu z drugim odstavkom člena 2 Uredbe (ES) št. 1279/98 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere je mogoče vložiti zahtevke za uvozna dovoljenja za obdobje od 1. januarja do 30. junija 2006 v okviru tarifnih kvot za goveje in telečje meso, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1279/98, so določene v Prilogi k tej uredbi po državah porekla in zaporednih številkah kvot.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 176, 20.6.1998, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1240/2005 (UL L 200, 30.7.2005, str. 34).

1

(2)  UL L 201, 2.8.2005, str. 39.

2

---

PRILOGA

Količine, razpoložljive za obdobje iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1279/1998 od 1. januarja do 30. junija 2006

| Država porekla | Zaporedna številka | Tarifna oznaka KN | Razpoložljiva količina
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- |
| Romunija | 09.4753 | 0201
  0202 | 3 788 |
| 09.4765 | 0206 10 95
  0206 29 91
  0210 20
  0210 99 51 | 100 |
| 09.4768 | 1602 50 | 500 |
| Bolgarija | 09.4651 | 0201
  0202 | 2 245 |
| 09.4784 | 1602 50 | 660 |

Država porekla

Zaporedna številka

Tarifna oznaka KN

Razpoložljiva količina

(v tonah)

Romunija

09.4753

0201

0202

3 788

09.4765

0206 10 95

0206 29 91

0210 20

0210 99 51

100

09.4768

1602 50

500

Bolgarija

09.4651

0201

0202

2 245

09.4784

1602 50

660

---

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/46

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2000/2005

z dne 7. decembra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1), in zlasti člena 33(12) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 33 Uredbe (ES) št. 1254/1999 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 navedene uredbe, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 33 Uredbe (ES) št. 1254/1999 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 navedene uredbe, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Uredbe Komisije (EGS) št. 32/82 (2), (EGS) št. 1964/82 (3), (EGS) št. 2388/84 (4), (EGS) št. 2973/79 (5) in (ES) št. 2051/96 (6) določajo pogoje za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za določeno goveje in telečje meso in določene konzervirane proizvode iz govejega in telečjega mesa ter pogoje za dodelitev pomoči glede določenih namembnih krajev. |
| --- | --- |

(2)

Uredbe Komisije (EGS) št. 32/82 (2), (EGS) št. 1964/82 (3), (EGS) št. 2388/84 (4), (EGS) št. 2973/79 (5) in (ES) št. 2051/96 (6) določajo pogoje za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za določeno goveje in telečje meso in določene konzervirane proizvode iz govejega in telečjega mesa ter pogoje za dodelitev pomoči glede določenih namembnih krajev.

| (3) | Iz uporabe teh pravil v predvidenih razmerah na trgu za goveje in telečje meso sledi, da je treba nadomestilo določiti, kot je navedeno spodaj. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe teh pravil v predvidenih razmerah na trgu za goveje in telečje meso sledi, da je treba nadomestilo določiti, kot je navedeno spodaj.

| (4) | Kar zadeva žive živali, se zaradi poenostavitve izvozna nadomestila ne dodeljujejo za tiste kategorije, katerih izmenjave s tretjimi državami so zanemarljive. Poleg tega je treba v skladu s splošno skrbjo za dobro počutje živali kolikor je mogoče omejiti izvozna nadomestila za žive živali, namenjene za zakol. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva žive živali, se zaradi poenostavitve izvozna nadomestila ne dodeljujejo za tiste kategorije, katerih izmenjave s tretjimi državami so zanemarljive. Poleg tega je treba v skladu s splošno skrbjo za dobro počutje živali kolikor je mogoče omejiti izvozna nadomestila za žive živali, namenjene za zakol.

| (5) | Posledično se izvozna nadomestila za te živali dodeljujejo le za tretje države, ki zaradi kulturnih ali verskih razlogov tradicionalno uvažajo veliko število živali za domač zakol. |
| --- | --- |

(5)

Posledično se izvozna nadomestila za te živali dodeljujejo le za tretje države, ki zaradi kulturnih ali verskih razlogov tradicionalno uvažajo veliko število živali za domač zakol.

| (6) | Kar zadeva žive živali, namenjene za reprodukcijo, je treba za preprečitev kakršne koli zlorabe izvozna nadomestila za čistopasemsko plemensko govedo omejiti na telice in krave, stare 30 mesecev ali manj. |
| --- | --- |

(6)

Kar zadeva žive živali, namenjene za reprodukcijo, je treba za preprečitev kakršne koli zlorabe izvozna nadomestila za čistopasemsko plemensko govedo omejiti na telice in krave, stare 30 mesecev ali manj.

| (7) | Da bi omogočili prodajo nekaterih govejih in telečjih proizvodov Skupnosti na mednarodnem trgu, se morajo za nekatere proizvode pod oznakami KN 0201, 0202 in 1602 50 za določene namembne kraje dodeliti izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(7)

Da bi omogočili prodajo nekaterih govejih in telečjih proizvodov Skupnosti na mednarodnem trgu, se morajo za nekatere proizvode pod oznakami KN 0201, 0202 in 1602 50 za določene namembne kraje dodeliti izvozna nadomestila.

| (8) | Uporaba izvoznih nadomestil za nekatere kategorije govejega in telečjega mesa je zanemarljiva. Enako velja za nekatere namembne kraje blizu ozemlja Skupnosti. Za takšne kategorije se izvozna nadomestila ne določajo več. |
| --- | --- |

(8)

Uporaba izvoznih nadomestil za nekatere kategorije govejega in telečjega mesa je zanemarljiva. Enako velja za nekatere namembne kraje blizu ozemlja Skupnosti. Za takšne kategorije se izvozna nadomestila ne določajo več.

| (9) | Nadomestila iz te uredbe so določena na podlagi oznak proizvodov, kot so določene v nomenklaturi, sprejeti z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 z dne 17. decembra 1987 o vzpostavitvi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila (7). |
| --- | --- |

(9)

Nadomestila iz te uredbe so določena na podlagi oznak proizvodov, kot so določene v nomenklaturi, sprejeti z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 z dne 17. decembra 1987 o vzpostavitvi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila (7).

| (10) | Zneske nadomestil za vse zamrznjeno meso je treba uskladiti z zneski za sveže ali ohlajeno meso, razen za meso odraslega goveda moškega spola. |
| --- | --- |

(10)

Zneske nadomestil za vse zamrznjeno meso je treba uskladiti z zneski za sveže ali ohlajeno meso, razen za meso odraslega goveda moškega spola.

| (11) | Za okrepitev kontrole proizvodov pod oznako KN 1602 50 se tem proizvodom lahko dodeli nadomestila samo v primeru izdelave v okviru režima iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 565/80 z dne 4. marca 1980 o predplačilu izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (8). |
| --- | --- |

(11)

Za okrepitev kontrole proizvodov pod oznako KN 1602 50 se tem proizvodom lahko dodeli nadomestila samo v primeru izdelave v okviru režima iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 565/80 z dne 4. marca 1980 o predplačilu izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (8).

| (12) | Nadomestila se dodelijo le za proizvode, ki smejo prosto krožiti po Skupnosti. Zato morajo proizvodi za pridobitev nadomestil imeti oznako zdravstvene ustreznosti, ki je določena v Direktivi Sveta 64/433/EGS z dne 26. junija 1964 o zdravstvenih težavah, ki vplivajo na trgovanje s svežim mesom znotraj Skupnosti (9), Direktivi Sveta 77/99/EGS z dne 21. decembra 1976 o zdravstvenih problemih, ki vplivajo na trgovino z mesnimi izdelki znotraj Skupnosti (10) in Direktivi Sveta 94/65/ES oz dne 14. decembra 1994 o pogojih za proizvodnjo in dajanje na trg mletega mesa in mesnih pripravkov (11). |
| --- | --- |

(12)

Nadomestila se dodelijo le za proizvode, ki smejo prosto krožiti po Skupnosti. Zato morajo proizvodi za pridobitev nadomestil imeti oznako zdravstvene ustreznosti, ki je določena v Direktivi Sveta 64/433/EGS z dne 26. junija 1964 o zdravstvenih težavah, ki vplivajo na trgovanje s svežim mesom znotraj Skupnosti (9), Direktivi Sveta 77/99/EGS z dne 21. decembra 1976 o zdravstvenih problemih, ki vplivajo na trgovino z mesnimi izdelki znotraj Skupnosti (10) in Direktivi Sveta 94/65/ES oz dne 14. decembra 1994 o pogojih za proizvodnjo in dajanje na trg mletega mesa in mesnih pripravkov (11).

| (13) | V skladu s tretjo alineo člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 1964/82 se zmanjšajo posebna nadomestila v primeru, ko je količina odkoščenega mesa, namenjenega za izvoz, manjša od 95 %, vendar ne manjša od 85 % celotne teže kosov, nastalih pri odkoščevanju. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s tretjo alineo člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 1964/82 se zmanjšajo posebna nadomestila v primeru, ko je količina odkoščenega mesa, namenjenega za izvoz, manjša od 95 %, vendar ne manjša od 85 % celotne teže kosov, nastalih pri odkoščevanju.

| (14) | Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato se morajo izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti. Vendar ta odprava nadomestil ne sme voditi k uvedbi diferenciranega nadomestila za izvoz v druge države. |
| --- | --- |

(14)

Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato se morajo izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti. Vendar ta odprava nadomestil ne sme voditi k uvedbi diferenciranega nadomestila za izvoz v druge države.

| (15) | Upravljalni odbor za govedino in teletino ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(15)

Upravljalni odbor za govedino in teletino ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Seznam proizvodov, za izvoz katerih so dodeljena nadomestila iz člena 33 Uredbe (ES) št. 1254/1999, ter višina teh nadomestil in namembni kraji so določeni v Prilogi k tej uredbi.

2.   Proizvodi morajo izpolnjevati pogoje za oznako zdravstvene ustreznosti iz:

| — | poglavja XI Priloge I k Direktivi 64/433/EGS, |
| --- | --- |

—

poglavja XI Priloge I k Direktivi 64/433/EGS,

| — | poglavja VI Priloge B k Direktivi 77/99/EGS, |
| --- | --- |

—

poglavja VI Priloge B k Direktivi 77/99/EGS,

| — | poglavja VI Priloge I k Direktivi 94/65/ES. |
| --- | --- |

—

poglavja VI Priloge I k Direktivi 94/65/ES.

Člen 2

V primeru iz tretjega pododstavka člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 1964/82 se stopnja nadomestila za proizvode z oznako 0201 30 00 9100 zniža za 10 EUR/100 kg.

Člen 3

Dejstvo, da se izvozno nadomestilo za Romunijo in Bolgarijo ne določi, ne sme povzročiti diferenciranja nadomestila.

Člen 4

Ta uredba začne veljati 8. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 4, 8.1.1982, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 744/2000 (UL L 89, 11.4.2000, str. 3).

2

(3)  UL L 212, 21.7.1982, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2772/2000 (UL L 321, 19.12.2000, str. 35).

3

(4)  UL L 221, 18.8.1984, str. 28. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3661/92 (UL L 370, 19.12.1992, str. 16).

4

(5)  UL L 336, 29.12.1979, str. 44. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3434/87 (UL L 327, 18.11.1987, str. 7).

5

(6)  UL L 274, 26.10.1996, str. 18. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2333/96 (UL L 317, 6.12.1996, str. 13).

6

(7)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 558/2005 (UL L 94, 13.4.2005, str. 22).

7

(8)  UL L 62, 7.3.1980, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 444/2003 (UL L 67, 12.3.2003, str. 3).

8

(9)  UL 121, 29.7.1964, str. 2012/64. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

9

(10)  UL L 26, 31.1.1977, str. 85. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

10

(11)  UL L 368, 31.12.1994, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

11

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

| Oznaka proizvodov | Namembni kraj | Merska enota | Višina nadomestil (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg žive teže | 37,0 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg žive teže | 37,0 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg žive teže | 29,5 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 30,8 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 41,1 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 41,1 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 30,8 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 87,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 51,4 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 30,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (3) | EUR/100 kg neto teže | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg neto teže | 16,9 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,8 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg neto teže | 121,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 71,3 |
| EG | EUR/100 kg neto teže | 147,9 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg neto teže | 72,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 42,8 |
| EG | EUR/100 kg neto teže | 88,8 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 7,8 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 7,8 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 7,8 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 7,8 |
| 0202 30 90 9100 | US (3) | EUR/100 kg neto teže | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg neto teže | 16,9 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,8 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 61,3 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 54,5 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 61,3 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 54,5 |
| NB: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Alfanumerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).
  Druge namembne države so določene, kot sledi:







  B00 | : | vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije in Bolgarije. |
| B02 | : | B04 in namembni kraj EG. |
| B03 | : | Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11). |
| B04 | : | Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto. |
| B11 | : | Libanon in Egipt. |

Oznaka proizvodov

Namembni kraj

Merska enota

Višina nadomestil (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg žive teže

37,0

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg žive teže

37,0

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg žive teže

29,5

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

52,4

B03

EUR/100 kg neto teže

30,8

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

69,8

B03

EUR/100 kg neto teže

41,1

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

69,8

B03

EUR/100 kg neto teže

41,1

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

52,4

B03

EUR/100 kg neto teže

30,8

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

87,3

B03

EUR/100 kg neto teže

51,4

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

52,4

B03

EUR/100 kg neto teže

30,8

0201 30 00 9050

US (3)

EUR/100 kg neto teže

16,9

CA (4)

EUR/100 kg neto teže

16,9

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg neto teže

32,3

B03

EUR/100 kg neto teže

10,8

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg neto teže

121,3

B03

EUR/100 kg neto teže

71,3

EG

EUR/100 kg neto teže

147,9

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg neto teže

72,8

B03

EUR/100 kg neto teže

42,8

EG

EUR/100 kg neto teže

88,8

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg neto teže

23,3

B03

EUR/100 kg neto teže

7,8

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg neto teže

23,3

B03

EUR/100 kg neto teže

7,8

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg neto teže

23,3

B03

EUR/100 kg neto teže

7,8

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg neto teže

23,3

B03

EUR/100 kg neto teže

7,8

0202 30 90 9100

US (3)

EUR/100 kg neto teže

16,9

CA (4)

EUR/100 kg neto teže

16,9

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg neto teže

32,3

B03

EUR/100 kg neto teže

10,8

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

61,3

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

54,5

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

61,3

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

54,5

NB: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Alfanumerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

B00

:

vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije in Bolgarije.

B02

:

B04 in namembni kraj EG.

B03

:

Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11).

B04

:

Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto.

B11

:

Libanon in Egipt.

---

(1)  Za vnos v ta pododstavek je treba predložiti potrdilo iz Priloge k spremenjeni Uredbi (EGS) št. 32/82.

(2)  Za dodelitev nadomestila je treba spoštovati pogoje iz spremenjene Uredbe (EGS) št. 1964/82.

(3)  V skladu s pogoji spremenjene Uredbe (EGS) št. 2973/79.

(4)  V skladu s pogoji spremenjene Uredbe (ES) št. 2051/96.

(5)  Za dodelitev nadomestila je treba spoštovati pogoje iz spremenjene Uredbe (EGS) št. 2388/84.

(6)  Vsebnost pustega govejega mesa brez maščob se določi v skladu s postopkom za analizo, ki je določen v Prilogi k Uredbi Komisije (EGS) št. 2429/86 (UL L 210, 1.8.1986, str. 39). Izraz „povprečna vsebnost“ se nanaša na vzorčno količino iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. 765/2002 (UL L 117, 4.5.2002, str. 6). Vzorec se vzame iz tistega dela serije, ki predstavlja največje tveganje.

(7)  V skladu s členom 33(10) spremenjene Uredbe (ES) št. 1254/1999 se ne odobrijo nobena nadomestila za izvoz proizvodov, ki se uvažajo iz tretjih držav in ponovno izvažajo v tretje države.

NB: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Alfanumerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

| B00 | : | vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije in Bolgarije. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B04 in namembni kraj EG. |
| B03 | : | Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11). |
| B04 | : | Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto. |
| B11 | : | Libanon in Egipt. |

B00

:

vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije in Bolgarije.

B02

:

B04 in namembni kraj EG.

B03

:

Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11).

B04

:

Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto.

B11

:

Libanon in Egipt.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/50

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. decembra 2005

o oprostitvi Danske in Slovenije nekaterih obveznosti pri trženju gozdnega reprodukcijskega materiala v skladu z Direktivo Sveta 1999/105/ES

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4727)

(Verodostojni sta samo dansko in slovensko besedilo)

(2005/871/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (1), in zlasti člena 20 Direktive,

ob upoštevanju zahtev, ki sta jih predložili Danska in Slovenija,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 1999/105/ES lahko Komisija ob upoštevanju določenih pogojev državo članico oprosti nekaterih obveznosti pri trženju gozdnega reprodukcijskega materiala iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 1999/105/ES lahko Komisija ob upoštevanju določenih pogojev državo članico oprosti nekaterih obveznosti pri trženju gozdnega reprodukcijskega materiala iz navedene direktive.

| (2) | Danska in Slovenija sta zaprosili za oprostitev obveznosti glede nekaterih drevesnih vrst. |
| --- | --- |

(2)

Danska in Slovenija sta zaprosili za oprostitev obveznosti glede nekaterih drevesnih vrst.

| (3) | Ker se gozdni reprodukcijski material zadevnih vrst tam običajno ne razmnožuje ali trži in je rast zadevnih gozdnih drevesnih vrst minimalnega gospodarskega pomena, je treba Dansko in Slovenijo glede zadevnih vrst in gozdnega reprodukcijskega materiala oprostiti obveznosti iz Direktive 1999/105/ES. |
| --- | --- |

(3)

Ker se gozdni reprodukcijski material zadevnih vrst tam običajno ne razmnožuje ali trži in je rast zadevnih gozdnih drevesnih vrst minimalnega gospodarskega pomena, je treba Dansko in Slovenijo glede zadevnih vrst in gozdnega reprodukcijskega materiala oprostiti obveznosti iz Direktive 1999/105/ES.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Danska in Slovenija sta za vrste iz seznama v Prilogi k tej odločbi oproščeni obveznosti uporabe Direktive 1999/105/ES z izjemo člena 17(1).

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Dansko in Republiko Slovenijo.

V Bruslju, 6. decembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 11, 15.1.2000, str. 17.

1

---

PRILOGA

| VRSTE | Danska | Slovenija |
| --- | --- | --- |
| Abies cephalonica | × | |
| Abies pinsapo | × | × |
| Castanea sativa | × | |
| Cedrus atlantica | × | × |
| Cedrus libani | × | × |
| Fraxinus angustifolia | × | |
| Larix sibirica | × | × |
| Picea sitchensis | | × |
| Pinus brutia | × | × |
| Pinus canariensis | × | × |
| Pinus cembra | × | |
| Pinus contorta | | × |
| Pinus halepensis | × | |
| Pinus leucodermis | × | × |
| Pinus pinaster | × | |
| Pinus pinea | × | |
| Pinus radiata | × | × |
| Quercus cerris | × | |
| Quercus ilex | × | |
| Quercus pubescens | × | |
| Quercus suber | × | |

VRSTE

Danska

Slovenija

Abies cephalonica

×

Abies pinsapo

×

×

Castanea sativa

×

Cedrus atlantica

×

×

Cedrus libani

×

×

Fraxinus angustifolia

×

Larix sibirica

×

×

Picea sitchensis

×

Pinus brutia

×

×

Pinus canariensis

×

×

Pinus cembra

×

Pinus contorta

×

Pinus halepensis

×

Pinus leucodermis

×

×

Pinus pinaster

×

Pinus pinea

×

Pinus radiata

×

×

Quercus cerris

×

Quercus ilex

×

Quercus pubescens

×

Quercus suber

×

---

Popravki

| 8.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/52

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1986/2005 z dne 6. decembra 2005 o odprtju tarifnih kvot za uvoz v Skupnost nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Romunije in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2244/2004

(
  Uradni list Evropske unije L 319 z dne 7. decembra 2005
  )

Na strani 5 se Priloga nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

Tarifne kvote in uvozne dajatve za uvoz v Skupnost proizvodov s poreklom iz Romunije

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Opis | Količina tarifne kvote v tonah | Stopnja dajatve, ki se uporablja v mejah tarifne kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| | | | Od 1.12.2005 do 31.12.2005 | Od 1.1.2006 do 31.12.2006 | |
| 09.5836 | ex 0405 | Maslo ter druge maščobe in olja, dobljeni iz mleka; mlečni namazi: | 91,667 | 1 200 | 0 % |
| ex 0405 20 | - Mlečni namazi: | | | |
| 0405 20 10 | - - Z vsebnostjo maščob 39 mas % ali več, vendar manj kot 60 mas % | | | |
| 0405 20 30 | - - Z vsebnostjo maščob 60 mas % ali več, vendar manj kot 75 mas % | | | |
| 09.5838 | ex 1704 | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava: | | | |
| ex 1704 90 | - Drugo: | | | |
| 1704 90 99 | - - - - - Drugo | 25 | 330 | 0 % |
| 09.5840 | ex 1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav: | | | |
| ex 1806 10 | - Kakav v prahu, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila: | | | |
| 1806 10 90 | - - Ki vsebuje manj kot 80 mas % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) ali izoglukoze, izražene kot saharoza | 3,667 | 50 | 0 % |
| 09.5842 | ex 1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav: | | | |
| ex 1806 90 | - Drugo | | | |
| 1806 90 90 | - - - Drugo | 3,667 | 50 | 0 % |
| 09.5845 | ex 1901 | Sladni ekstrakt; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas % preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas % preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: | | | |
| ex 1901 90 | - Drugo | | | |
| - - - Drugo | | | |
| 1901 90 99 | - - - Drugo | 3,667 | 50 | 0 % |
| 09.5847 | ex 1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki: | | | |
| ex 1905 90 | - Drugo: | | | |
| 1905 90 90 | - - - - Drugo | 1,833 | 24 | 0 % |
| 09.5849 | ex 2202 | Vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov, iz tar. št. 2009: | 125 | 1 500 | 0 % |
| ex 2202 90 | - Drugo: | | | |
| - - - Druge, ki vsebujejo maščobe, pridobljene iz proizvodov iz. tar. št. 0401 do 0404: | | | |
| 2202 90 91 | - - - - - - Manj kot 0,2 mas. % | | | |
| 2202 90 95 | - - - 0,2 mas % ali več, vendar manj kot 2 mas % | | | |
| 2202 90 99 | - - - 2 mas % ali več | | | |
| 09.5860 | 2205 | Vermut in druga vina iz svežega grozdja, aromatizirana z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje: | 55 | 720 | 50 % od dajatve MFN |
| 2205 10 | - V embalaži s prostornino 2 litra ali manj | | | |
| 2205 10 10 | - - Z dejansko vsebnostjo alkohola 18 vol. % ali manj | | | |
| 2205 10 90 | - - Z dejansko vsebnostjo alkohola več kot 18 vol. % | | | |
| 2205 90 | - Drugo: | | | |
| 2205 90 10 | - - Z dejansko vsebnostjo alkohola 18 vol. % ali manj | | | |
| 2205 90 90 | - - Z dejansko vsebnostjo alkohola več kot 18 vol. % | | | |
| 09.5868 | 2207 | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etilni alkohol ali drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola. | 166,667 hl | 2 000 hl | 0 % |
| 2207 10 00 | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več | | | |
| 2207 20 00 | - Denaturirani etilni alkohol ali drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola. | | | |
| 09.5869 | 2402 | Cigare, cigarilosi in cigarete iz tobaka ali tobačnih nadomestkov: | 16,667 | 200 | 50 % od dajatve MFN (1) |
| 2402 10 00 | Cigare in cigarilosi, ki vsebujejo tobak | | | |
| 2402 20 | - Cigarete, ki vsebujejo tobak | | | |
| 2402 20 10 | - Ki vsebujejo nageljnove žbice | | | |
| 2402 20 90 | - - - Drugo | | | |
| 2402 90 00 | - Drugo | | | |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Opis

Količina tarifne kvote v tonah

Stopnja dajatve, ki se uporablja v mejah tarifne kvote

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

Od 1.12.2005 do 31.12.2005

Od 1.1.2006 do 31.12.2006

09.5836

ex 0405

Maslo ter druge maščobe in olja, dobljeni iz mleka; mlečni namazi:

91,667

1 200

0 %

ex 0405 20

- Mlečni namazi:

0405 20 10

- - Z vsebnostjo maščob 39 mas % ali več, vendar manj kot 60 mas %

0405 20 30

- - Z vsebnostjo maščob 60 mas % ali več, vendar manj kot 75 mas %

09.5838

ex 1704

Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava:

ex 1704 90

- Drugo:

1704 90 99

- - - - - Drugo

25

330

0 %

09.5840

ex 1806

Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav:

ex 1806 10

- Kakav v prahu, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila:

1806 10 90

- - Ki vsebuje manj kot 80 mas % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) ali izoglukoze, izražene kot saharoza

3,667

50

0 %

09.5842

ex 1806

Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav:

ex 1806 90

- Drugo

1806 90 90

- - - Drugo

3,667

50

0 %

09.5845

ex 1901

Sladni ekstrakt; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas % preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas % preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu:

ex 1901 90

- Drugo

- - - Drugo

1901 90 99

- - - Drugo

3,667

50

0 %

09.5847

ex 1905

Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki:

ex 1905 90

- Drugo:

1905 90 90

- - - - Drugo

1,833

24

0 %

09.5849

ex 2202

Vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov, iz tar. št. 2009:

125

1 500

0 %

ex 2202 90

- Drugo:

- - - Druge, ki vsebujejo maščobe, pridobljene iz proizvodov iz. tar. št. 0401 do 0404:

2202 90 91

- - - - - - Manj kot 0,2 mas. %

2202 90 95

- - - 0,2 mas % ali več, vendar manj kot 2 mas %

2202 90 99

- - - 2 mas % ali več

09.5860

2205

Vermut in druga vina iz svežega grozdja, aromatizirana z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje:

55

720

50 % od dajatve MFN

2205 10

- V embalaži s prostornino 2 litra ali manj

2205 10 10

- - Z dejansko vsebnostjo alkohola 18 vol. % ali manj

2205 10 90

- - Z dejansko vsebnostjo alkohola več kot 18 vol. %

2205 90

- Drugo:

2205 90 10

- - Z dejansko vsebnostjo alkohola 18 vol. % ali manj

2205 90 90

- - Z dejansko vsebnostjo alkohola več kot 18 vol. %

09.5868

2207

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etilni alkohol ali drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola.

166,667 hl

2 000 hl

0 %

2207 10 00

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več

2207 20 00

- Denaturirani etilni alkohol ali drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola.

09.5869

2402

Cigare, cigarilosi in cigarete iz tobaka ali tobačnih nadomestkov:

16,667

200

50 % od dajatve MFN (1)

2402 10 00

Cigare in cigarilosi, ki vsebujejo tobak

2402 20

- Cigarete, ki vsebujejo tobak

2402 20 10

- Ki vsebujejo nageljnove žbice

2402 20 90

- - - Drugo

2402 90 00

- Drugo

---

(1)  Za tarifno kvoto 200 ton, odprto od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2006, bo stopnja dajatve v mejah tarifne kvote 0 %.“

1

---