# Eiropas Savienības L 337/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 337 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 22. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 337

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 22. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 2103/2005 (2005. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3605/93 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2104/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko no 2005. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2105/2005 (2005. gada 21. decembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2106/2005 (2005. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2107/2005 (2005. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 174/1999, (EK) Nr. 2771/1999, (EK) Nr. 2707/2000, (EK) Nr. 214/2001 un (EK) Nr. 1898/2005 piena nozarē | 20 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2108/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 923/2005 par Ungārijas intervences aģentūras rīcībā esošu 80000 tonnu mīksto kviešu, 80000 tonnu kukurūzas un 40000 tonnu miežu pārņemšanu un pārdošanu Portugāles tirgū | 23 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2109/2005 (2005. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 716/96, ar ko pieņem ārkārtas atbalsta pasākumus liellopu gaļas tirgum Apvienotajā Karalistē | 25 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 2103/2005 (2005. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3605/93 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru

1

*

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2104/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko no 2005. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 2105/2005 (2005. gada 21. decembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2106/2005 (2005. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) (
  1
  )

1

16

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2107/2005 (2005. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 174/1999, (EK) Nr. 2771/1999, (EK) Nr. 2707/2000, (EK) Nr. 214/2001 un (EK) Nr. 1898/2005 piena nozarē

20

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2108/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 923/2005 par Ungārijas intervences aģentūras rīcībā esošu 80000 tonnu mīksto kviešu, 80000 tonnu kukurūzas un 40000 tonnu miežu pārņemšanu un pārdošanu Portugāles tirgū

23

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2109/2005 (2005. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 716/96, ar ko pieņem ārkārtas atbalsta pasākumus liellopu gaļas tirgum Apvienotajā Karalistē

25

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 2. decembris), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Protokolu par augsnes aizsardzību, Protokolu par enerģētiku un Protokolu par tūrismu, kas pievienoti Alpu Konvencijai | 27 |
| Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu augsnes aizsardzības jomā | 29 |
| Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu enerģijas jomā | 36 |
| Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu tūrisma jomā | 43 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 21. decembris) par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts 26. panta e) apakšpunktā Padomes Regulai (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu | 50 |
| | * | Komisijas Ieteikums (2005. gada 14. decembris) par koordinētu pārbaužu programmu 2006. gadam dzīvnieku ēdināšanas jomā saskaņā ar Padomes Direktīvu 95/53/EK | 51 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 21. decembris), ar ko ievieš papildu pasākumus, lai kontrolētu mazas patogenitātes putnu gripas infekcijas Itālijā, un atceļ Lēmumu 2004/666/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5566)

   (
  1
  ) | 60 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 2. decembris), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Protokolu par augsnes aizsardzību, Protokolu par enerģētiku un Protokolu par tūrismu, kas pievienoti Alpu Konvencijai

27

Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu augsnes aizsardzības jomā

29

Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu enerģijas jomā

36

Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu tūrisma jomā

43

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 21. decembris) par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts 26. panta e) apakšpunktā Padomes Regulai (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu

50

*

Komisijas Ieteikums (2005. gada 14. decembris) par koordinētu pārbaužu programmu 2006. gadam dzīvnieku ēdināšanas jomā saskaņā ar Padomes Direktīvu 95/53/EK

51

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 21. decembris), ar ko ievieš papildu pasākumus, lai kontrolētu mazas patogenitātes putnu gripas infekcijas Itālijā, un atceļ Lēmumu 2004/666/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5566)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5566)

1

60

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Lēmums 2005/927/KĀDP (2005. gada 21. decembris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu | 71 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Lēmums 2005/927/KĀDP (2005. gada 21. decembris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu

ICTY

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2103/2005

(2005. gada 12. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3605/93 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 104. panta 14. punkta trešo apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Komisijai ir jānodrošina statistikas dati, ko izmanto, piemērojot Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Komisija pati neapkopo datus, bet paļaujas uz ziņojumiem, ko saskaņā ar minētā protokola 3. pantu apkopo un iesniedz valstu iestādes. |
| --- | --- |

(1)

Komisijai ir jānodrošina statistikas dati, ko izmanto, piemērojot Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Komisija pati neapkopo datus, bet paļaujas uz ziņojumiem, ko saskaņā ar minētā protokola 3. pantu apkopo un iesniedz valstu iestādes.

| (2) | Šajā sakarā Komisijas statistiskās funkcijas tās vārdā konkrēti veic Eurostat. Komisijas Lēmumā 97/281/EK (1997. gada 21. aprīlis) par Eurostat lomu saistībā ar Kopienas statistikas apkopošanu (3) ir paredzēts, ka Eurostat kā Komisijas struktūrvienībai, kas atbild par Komisijas uzdoto Kopienas statistikas sagatavošanas uzdevumu izpildi, ir jāveic uzdevumi saskaņā ar objektivitātes, ticamības, būtiskuma, izmaksu efektivitātes, statistikas konfidencialitātes un pārskatāmības principiem. Valstu un Kopienas statistikas iestādēm, īstenojot Komisijas ieteikumu (2005. gada 25. maijs) par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību, būtu jāveicina profesionālās neatkarības princips, resursu pietiekamība un statistikas datu kvalitāte. |
| --- | --- |

(2)

Šajā sakarā Komisijas statistiskās funkcijas tās vārdā konkrēti veic Eurostat. Komisijas Lēmumā 97/281/EK (1997. gada 21. aprīlis) par Eurostat lomu saistībā ar Kopienas statistikas apkopošanu (3) ir paredzēts, ka Eurostat kā Komisijas struktūrvienībai, kas atbild par Komisijas uzdoto Kopienas statistikas sagatavošanas uzdevumu izpildi, ir jāveic uzdevumi saskaņā ar objektivitātes, ticamības, būtiskuma, izmaksu efektivitātes, statistikas konfidencialitātes un pārskatāmības principiem. Valstu un Kopienas statistikas iestādēm, īstenojot Komisijas ieteikumu (2005. gada 25. maijs) par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību, būtu jāveicina profesionālās neatkarības princips, resursu pietiekamība un statistikas datu kvalitāte.

| (3) | Padomes Regula (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (4) ietver attiecīgas definīcijas, ko izmantot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā, un nosaka grafiku, kā dalībvalstis dara zināmu Komisijai par valsts gada budžeta deficītu un valsts parādu, un citus valsts gada datus. Šīs regulas pašreizējā redakcijā nav noteikumu par dalībvalstu iesniegto datu kvalitātes vērtējumu vai par Komisijas apkopotu datu sniegšanu. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Regula (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (4) ietver attiecīgas definīcijas, ko izmantot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā, un nosaka grafiku, kā dalībvalstis dara zināmu Komisijai par valsts gada budžeta deficītu un valsts parādu, un citus valsts gada datus. Šīs regulas pašreizējā redakcijā nav noteikumu par dalībvalstu iesniegto datu kvalitātes vērtējumu vai par Komisijas apkopotu datu sniegšanu.

| (4) | Padome (ECOFIN) pēc Komisijas priekšlikuma 2003. gada 18. februārī pieņēma Paraugprakses kodeksu datu apkopošanai un pārskatu sniegšanai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā, tiecoties gan dalībvalstīm, gan Komisijai procedūras padarīt skaidrākas un vienkāršākas, apkopojot un iesniedzot valdības sektora kontu datus saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu 1995 (EKS 95) (5), un jo īpaši – datus par valsts budžeta deficītu un valsts parādu pārmērīga budžeta deficīta procedūras sakarā. |
| --- | --- |

(4)

Padome (ECOFIN) pēc Komisijas priekšlikuma 2003. gada 18. februārī pieņēma Paraugprakses kodeksu datu apkopošanai un pārskatu sniegšanai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā, tiecoties gan dalībvalstīm, gan Komisijai procedūras padarīt skaidrākas un vienkāršākas, apkopojot un iesniedzot valdības sektora kontu datus saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu 1995 (EKS 95) (5), un jo īpaši – datus par valsts budžeta deficītu un valsts parādu pārmērīga budžeta deficīta procedūras sakarā.

| (5) | Atskaišu datu termiņu pārskatīšanai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā būtu jānodrošina pilnīga atbilstība termiņiem EKS datu pārsūtīšanas programmā (6) par valsts izdevumiem un ieņēmumiem, finanšu bilanci, finansiāliem darījumiem un ceturkšņa un ikgadējiem parādiem. Datu pārskatu iesniegšanas termiņus pārskata, lai dalībvalstīm atvieglinātu pienākumu iesniegt datu pārskatus, un nākotnē tas nozīmēs dažus grozījumus EKS 95 datu pārsūtīšanas programmā, ko veiks, izmantojot Komisijas regulu. |
| --- | --- |

(5)

Atskaišu datu termiņu pārskatīšanai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā būtu jānodrošina pilnīga atbilstība termiņiem EKS datu pārsūtīšanas programmā (6) par valsts izdevumiem un ieņēmumiem, finanšu bilanci, finansiāliem darījumiem un ceturkšņa un ikgadējiem parādiem. Datu pārskatu iesniegšanas termiņus pārskata, lai dalībvalstīm atvieglinātu pienākumu iesniegt datu pārskatus, un nākotnē tas nozīmēs dažus grozījumus EKS 95 datu pārsūtīšanas programmā, ko veiks, izmantojot Komisijas regulu.

| (6) | Budžeta uzraudzības ticamība ir būtiski atkarīga no ticamiem budžeta statistikas datiem. Ir ļoti svarīgi, lai dati, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 3605/93 iesniedz dalībvalstis un kurus Komisija saskaņā ar protokolu dara zināmus Padomei, būtu kvalitatīvi. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta uzraudzības ticamība ir būtiski atkarīga no ticamiem budžeta statistikas datiem. Ir ļoti svarīgi, lai dati, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 3605/93 iesniedz dalībvalstis un kurus Komisija saskaņā ar protokolu dara zināmus Padomei, būtu kvalitatīvi.

| (7) | Ir konkrēti jānorāda, kādus pasākumus veiks, lai uzlabotu faktisko valsts datu pārskatu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā, balstoties uz uzkrāto paraugpraksi, un Padomei un Komisijai ļaujot pildīt to pienākumus saskaņā ar Līgumu. Kvalitātes vērtējuma pamatfaktori ir izklāstīti Eiropas Statistikas sistēmas Kvalitātes deklarācijā, ko 2001. gada septembrī pieņēmusi Statistikas programmu komiteja. |
| --- | --- |

(7)

Ir konkrēti jānorāda, kādus pasākumus veiks, lai uzlabotu faktisko valsts datu pārskatu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā, balstoties uz uzkrāto paraugpraksi, un Padomei un Komisijai ļaujot pildīt to pienākumus saskaņā ar Līgumu. Kvalitātes vērtējuma pamatfaktori ir izklāstīti Eiropas Statistikas sistēmas Kvalitātes deklarācijā, ko 2001. gada septembrī pieņēmusi Statistikas programmu komiteja.

| (8) | Ievērojot Līguma 5. pantā izklāstīto proporcionalitātes principu, pasākumi, kas šajā regulā ir paredzēti, lai sasniegtu mērķi – stiprināt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā iesniegto datu kvalitātes statistisko pārraudzību –, neparedz neko vairāk par to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu šo mērķi. |
| --- | --- |

(8)

Ievērojot Līguma 5. pantā izklāstīto proporcionalitātes principu, pasākumi, kas šajā regulā ir paredzēti, lai sasniegtu mērķi – stiprināt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras sakarā iesniegto datu kvalitātes statistisko pārraudzību –, neparedz neko vairāk par to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu šo mērķi.

| (9) | Budžeta statistikas apkopošanu nosaka Padomes Regulā (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (7) izklāstītie principi, jo īpaši objektivitātes, ticamības, būtiskuma un pārskatāmības princips. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta statistikas apkopošanu nosaka Padomes Regulā (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (7) izklāstītie principi, jo īpaši objektivitātes, ticamības, būtiskuma un pārskatāmības princips.

| (10) | Eurostat Komisijas vārdā ir atbildīgs par tādu datu kvalitātes novērtēšanu un tādu datu sagatavošanu, kurus saskaņā ar Komisijas Lēmumu 97/281/EK izmanto pārmērīgas budžeta deficīta novēršanas procedūrā. |
| --- | --- |

(10)

Eurostat Komisijas vārdā ir atbildīgs par tādu datu kvalitātes novērtēšanu un tādu datu sagatavošanu, kurus saskaņā ar Komisijas Lēmumu 97/281/EK izmanto pārmērīgas budžeta deficīta novēršanas procedūrā.

| (11) | Lai nodrošinātu gan dalībvalstu iesniegto faktisko datu, gan saskaņā ar EKS 95 sastādīto valdības sektora ietverto apakšsektoru kontu kvalitāti, Komisijai un dalībvalstu statistikas iestādēm būtu jāuztur pastāvīgs dialogs. Šajā nolūkā Komisija var regulāri veikt gan ar dialogu saistītus, gan iespējamus metodoloģijas izpētes apmeklējumus, tādējādi pastiprināti uzraugot iesniegtos datu pārskatus un panākot nepārtrauktu datu kvalitātes nodrošinājumu. Dalībvalstīm ir nekavējoties jānodrošina Komisijai pieeja informācijai. Parasti būtu jāveic ar dialogu saistīti apmeklējumi. Metodoloģijas izpētes apmeklējumi būtu jāveic vienīgi tādos gadījumos, ja Komisija (Eurostat) konstatē būtiskus ar datu kvalitāti saistītus riska faktorus vai iespējamas problēmas, īpaši attiecībā uz datu apstrādē piemērotajām metodēm, koncepcijām un klasifikācijām, kas lietotas, sagatavojot datus, kurus dalībvalstīm ir pienākums iesniegt. Šos iespējamos metodoloģijas izpētes apmeklējumus īstenos, pamatojoties uz informācijas apmaiņu starp visiem atbilstīgajiem forumiem, jo īpaši ar Ekonomikas un finanšu lietu komiteju. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu gan dalībvalstu iesniegto faktisko datu, gan saskaņā ar EKS 95 sastādīto valdības sektora ietverto apakšsektoru kontu kvalitāti, Komisijai un dalībvalstu statistikas iestādēm būtu jāuztur pastāvīgs dialogs. Šajā nolūkā Komisija var regulāri veikt gan ar dialogu saistītus, gan iespējamus metodoloģijas izpētes apmeklējumus, tādējādi pastiprināti uzraugot iesniegtos datu pārskatus un panākot nepārtrauktu datu kvalitātes nodrošinājumu. Dalībvalstīm ir nekavējoties jānodrošina Komisijai pieeja informācijai. Parasti būtu jāveic ar dialogu saistīti apmeklējumi. Metodoloģijas izpētes apmeklējumi būtu jāveic vienīgi tādos gadījumos, ja Komisija (Eurostat) konstatē būtiskus ar datu kvalitāti saistītus riska faktorus vai iespējamas problēmas, īpaši attiecībā uz datu apstrādē piemērotajām metodēm, koncepcijām un klasifikācijām, kas lietotas, sagatavojot datus, kurus dalībvalstīm ir pienākums iesniegt. Šos iespējamos metodoloģijas izpētes apmeklējumus īstenos, pamatojoties uz informācijas apmaiņu starp visiem atbilstīgajiem forumiem, jo īpaši ar Ekonomikas un finanšu lietu komiteju.

| (12) | Dalībvalstīm ir jāatjaunina un jāpublicē, un jāiesniedz Komisijai detalizēti apraksti par metodēm, procedūrām un avotiem, ko tās izmanto, apkopojot faktiskos datus par budžeta deficītu un parādu, un saskaņā ar EKS 95 sastādītos valdības sektora ietvertos apakšsektoru kontus. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm ir jāatjaunina un jāpublicē, un jāiesniedz Komisijai detalizēti apraksti par metodēm, procedūrām un avotiem, ko tās izmanto, apkopojot faktiskos datus par budžeta deficītu un parādu, un saskaņā ar EKS 95 sastādītos valdības sektora ietvertos apakšsektoru kontus.

| (13) | Ja rodas šaubas par valsts darījumu uzskaites pareizību vai arī sarežģītos gadījumos, vai gadījumos, kas rada vispārēju ieinteresētību, Komisijai (Eurostat) tūlīt ir jāpieņem lēmumi saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96. |
| --- | --- |

(13)

Ja rodas šaubas par valsts darījumu uzskaites pareizību vai arī sarežģītos gadījumos, vai gadījumos, kas rada vispārēju ieinteresētību, Komisijai (Eurostat) tūlīt ir jāpieņem lēmumi saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96.

| (14) | Noteikumi, kas reglamentē to, kā datus sniedz Komisija (Eurostat), ir jāprecizē, ņemot vērā datu sniegšanas termiņu, kā arī iespējamas atrunas un grozījumus. |
| --- | --- |

(14)

Noteikumi, kas reglamentē to, kā datus sniedz Komisija (Eurostat), ir jāprecizē, ņemot vērā datu sniegšanas termiņu, kā arī iespējamas atrunas un grozījumus.

| (15) | Datu iesniegšanas apjomam ir jābūt samērojamam ar datiem, kurus dalībvalstis jau sniedz. Vispārīgi izsakoties, Regula (EK) Nr. 3605/93 ir jāatjaunina, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot Paraugprakses kodeksu. |
| --- | --- |

(15)

Datu iesniegšanas apjomam ir jābūt samērojamam ar datiem, kurus dalībvalstis jau sniedz. Vispārīgi izsakoties, Regula (EK) Nr. 3605/93 ir jāatjaunina, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot Paraugprakses kodeksu.

| (16) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 3605/93 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 3605/93 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 3605/93 ar šo groza šādi:

| 1) | Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3. pants
  1.   Plānotais valsts budžeta deficīts un plānotais valsts parāds ir skaitļi, ko dalībvalstis nosaka kārtējam gadam. Tās ir visjaunākās oficiālās prognozes, kurās ņemti vērā jaunākie budžeta lēmumi, kā arī ekonomikas attīstība un tās perspektīvas. Tie būtu jāsagatavo tik īsu laiku pirms datu iesniegšanas termiņa, cik vien iespējams.
  2.   Faktiskie valsts budžeta deficīta un valsts parāda skaitļi ir iepriekšējā gada aptuveni, provizoriski, daļēji pabeigti vai gala rezultāti. Plānotiem datiem un faktiskiem datiem jāveido saskanīgas laika rindas atbilstīgi definīcijām un koncepcijām.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“3. pants

1.   Plānotais valsts budžeta deficīts un plānotais valsts parāds ir skaitļi, ko dalībvalstis nosaka kārtējam gadam. Tās ir visjaunākās oficiālās prognozes, kurās ņemti vērā jaunākie budžeta lēmumi, kā arī ekonomikas attīstība un tās perspektīvas. Tie būtu jāsagatavo tik īsu laiku pirms datu iesniegšanas termiņa, cik vien iespējams.

2.   Faktiskie valsts budžeta deficīta un valsts parāda skaitļi ir iepriekšējā gada aptuveni, provizoriski, daļēji pabeigti vai gala rezultāti. Plānotiem datiem un faktiskiem datiem jāveido saskanīgas laika rindas atbilstīgi definīcijām un koncepcijām.”

| 2) | Regulas 4. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Sākot ar 1994. gadu, dalībvalstis divreiz gadā iesniedz Komisijai datus par plānoto un faktisko valsts budžeta deficītu un valsts parādu, pirmoreiz līdz kārtējā gada (n gada) 1. aprīlim un otrreiz – līdz n gada 1. oktobrim.
  Dalībvalstis informē Komisiju par tām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par datu iesniegšanu sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru.
  2.   Dalībvalstis līdz n gada 1. aprīlim:






  — | ziņo Komisijai par savu plānoto budžeta deficītu n gadam, par precizētu sava faktiskā budžeta deficīta kalkulāciju n-1 gadam un par savu faktisko budžeta deficītu n-2 gadam, n-3 gadam un n-4 gadam, |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 4. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Sākot ar 1994. gadu, dalībvalstis divreiz gadā iesniedz Komisijai datus par plānoto un faktisko valsts budžeta deficītu un valsts parādu, pirmoreiz līdz kārtējā gada (n gada) 1. aprīlim un otrreiz – līdz n gada 1. oktobrim.

Dalībvalstis informē Komisiju par tām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par datu iesniegšanu sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru.

2.   Dalībvalstis līdz n gada 1. aprīlim:

—

ziņo Komisijai par savu plānoto budžeta deficītu n gadam, par precizētu sava faktiskā budžeta deficīta kalkulāciju n-1 gadam un par savu faktisko budžeta deficītu n-2 gadam, n-3 gadam un n-4 gadam,

| — | vienlaicīgi Komisijai iesniedz plānotos datus par n gadu un faktiskos datus par attiecīgo valsts budžeta norēķinu deficītu n-1, n-2, n-3 un n-4 gadā saskaņā ar attiecīgā valstī vispārpieņemto definīciju, kā arī skaitļus, kas izskaidro pāreju no valsts budžeta norēķinu deficīta uz valsts budžeta deficītu apakšsektorā S.1311, |
| --- | --- |

—

vienlaicīgi Komisijai iesniedz plānotos datus par n gadu un faktiskos datus par attiecīgo valsts budžeta norēķinu deficītu n-1, n-2, n-3 un n-4 gadā saskaņā ar attiecīgā valstī vispārpieņemto definīciju, kā arī skaitļus, kas izskaidro pāreju no valsts budžeta norēķinu deficīta uz valsts budžeta deficītu apakšsektorā S.1311,

| — | vienlaicīgi Komisijai iesniedz faktiskos datus par n-1, n-2, n-3 un n-4 gadu saskaņā ar attiecīgām darba bilancēm, kā arī skaitļus, kas izskaidro pāreju no katra valsts apakšsektora darba bilances uz valsts budžeta deficītu apakšsektoros S.1312, S.1313 un S.1314, |
| --- | --- |

—

vienlaicīgi Komisijai iesniedz faktiskos datus par n-1, n-2, n-3 un n-4 gadu saskaņā ar attiecīgām darba bilancēm, kā arī skaitļus, kas izskaidro pāreju no katra valsts apakšsektora darba bilances uz valsts budžeta deficītu apakšsektoros S.1312, S.1313 un S.1314,

| — | ziņo Komisijai par plānoto valsts parāda apjomu n gada beigās, kā arī faktisko valsts parādu n-1, n-2, n-3 un n-4 gada beigās, |
| --- | --- |

—

ziņo Komisijai par plānoto valsts parāda apjomu n gada beigās, kā arī faktisko valsts parādu n-1, n-2, n-3 un n-4 gada beigās,

| — | vienlaicīgi Komisijai iesniedz skaitļus par n-1, n-2, n-3 un n-4 gadu, ar kuriem izskaidro valsts budžeta deficīta segumu un pārējos attiecīgos faktorus, kas ietekmē valsts parāda līmeņa variācijas apakšsektoros. |
| --- | --- |

—

vienlaicīgi Komisijai iesniedz skaitļus par n-1, n-2, n-3 un n-4 gadu, ar kuriem izskaidro valsts budžeta deficīta segumu un pārējos attiecīgos faktorus, kas ietekmē valsts parāda līmeņa variācijas apakšsektoros.

3.   Dalībvalstis līdz n gada 1. oktobrim iesniedz ziņo Komisijai par:

| — | precizēto plānoto valsts budžeta deficītu n gadam un faktisko valsts budžeta deficītu n-1, n-2, n-3 un n-4 gadā, ievērojot 2. punkta otrā un trešā ievilkuma prasības, |
| --- | --- |

—

precizēto plānoto valsts budžeta deficītu n gadam un faktisko valsts budžeta deficītu n-1, n-2, n-3 un n-4 gadā, ievērojot 2. punkta otrā un trešā ievilkuma prasības,

| — | precizēto n gada beigās plānoto valsts parādu un faktisko valsts parādu n-1, n-2, n-3 un n-4 gada beigās, ievērojot 2. punkta piektajā ievilkuma prasības.” |
| --- | --- |

—

precizēto n gada beigās plānoto valsts parādu un faktisko valsts parādu n-1, n-2, n-3 un n-4 gada beigās, ievērojot 2. punkta piektajā ievilkuma prasības.”

| 3) | Regulas 7. un 8. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “7. pants
  1.   Dalībvalstis informē Komisiju par katru būtisku iepriekš iesniegto faktiskā un plānotā valsts budžeta deficīta un parāda datu pārskatīšanu, līdzko to konstatē.
  2.   Būtisku iepriekš iesniegto faktiskā budžeta deficīta un parāda datu pārskatīšanu pienācīgi dokumentē. Jebkurā gadījumā par pārskatīšanām, kuru rezultātā vērtības pārsniedz attiecīgā Līguma protokolā dotās atsauces vērtības, vai pārskatīšanām, kuru rezultātā dalībvalsts dati vairs nepārsniedz atsauces vērtības, ir jāziņo un tās ir pienācīgi jādokumentē.
  8. pants
  Dalībvalstis publicē faktiskos datus par budžeta deficītu un parādu, kā arī citus datus par iepriekšējiem gadiem, kuri saskaņā ar 4., 5., 6. un 7. pantu ir iesniegti Komisijai.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 7. un 8. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“7. pants

1.   Dalībvalstis informē Komisiju par katru būtisku iepriekš iesniegto faktiskā un plānotā valsts budžeta deficīta un parāda datu pārskatīšanu, līdzko to konstatē.

2.   Būtisku iepriekš iesniegto faktiskā budžeta deficīta un parāda datu pārskatīšanu pienācīgi dokumentē. Jebkurā gadījumā par pārskatīšanām, kuru rezultātā vērtības pārsniedz attiecīgā Līguma protokolā dotās atsauces vērtības, vai pārskatīšanām, kuru rezultātā dalībvalsts dati vairs nepārsniedz atsauces vērtības, ir jāziņo un tās ir pienācīgi jādokumentē.

8. pants

Dalībvalstis publicē faktiskos datus par budžeta deficītu un parādu, kā arī citus datus par iepriekšējiem gadiem, kuri saskaņā ar 4., 5., 6. un 7. pantu ir iesniegti Komisijai.”

| 4) | Pēc 8. panta iekļauj šādas iedaļas:
  “2.a   IEDAĻA
  DATU KVALITĀTE
  8.a pants
  1.   Komisija (Eurostat) regulāri vērtē gan dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti, gan saskaņā ar EKS 95 sastādīto valdības sektora ietverto apakšsektoru kontu kvalitāti (turpmāk – “valdības konti”). Faktisko datu kvalitāte ir statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem, to pilnīgums, ticamība, savlaicīgums un konsekvence. Novērtējumā uzmanību pievērsīs tādām jomām kā valdības sektora definēšana, valsts veikto darījumu un saistību klasifikācija, kā arī ieraksta laiks.
  2.   Dalībvalstis Komisiju (Eurostat) cik drīz vien iespējams nodrošina ar attiecīgo statistisko informāciju, kas vajadzīga datu kvalitātes vērtējumam, neskarot statistikas konfidencialitātes noteikumus Regulā (EK) Nr. 322/97.
  “Statistiskā informācija”, kas minēta pirmajā daļā, būtu jāierobežo līdz informācijai, kas noteikti nepieciešama, lai pārbaudītu atbilstību EKS noteikumiem. Jo īpaši statistiskā informācija nozīmē:






  — | nacionālo kontu dati, |
| --- | --- | --- |

4)

Pēc 8. panta iekļauj šādas iedaļas:

“2.a   IEDAĻA

DATU KVALITĀTE

8.a pants

1.   Komisija (Eurostat) regulāri vērtē gan dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti, gan saskaņā ar EKS 95 sastādīto valdības sektora ietverto apakšsektoru kontu kvalitāti (turpmāk – “valdības konti”). Faktisko datu kvalitāte ir statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem, to pilnīgums, ticamība, savlaicīgums un konsekvence. Novērtējumā uzmanību pievērsīs tādām jomām kā valdības sektora definēšana, valsts veikto darījumu un saistību klasifikācija, kā arī ieraksta laiks.

2.   Dalībvalstis Komisiju (Eurostat) cik drīz vien iespējams nodrošina ar attiecīgo statistisko informāciju, kas vajadzīga datu kvalitātes vērtējumam, neskarot statistikas konfidencialitātes noteikumus Regulā (EK) Nr. 322/97.

“Statistiskā informācija”, kas minēta pirmajā daļā, būtu jāierobežo līdz informācijai, kas noteikti nepieciešama, lai pārbaudītu atbilstību EKS noteikumiem. Jo īpaši statistiskā informācija nozīmē:

—

nacionālo kontu dati,

| — | apraksti, |
| --- | --- |

—

apraksti,

| — | EDP paziņošanas tabulas, |
| --- | --- |

—

EDP paziņošanas tabulas,

| — | paziņojumiem pievienotās papildu aptaujas un skaidrojumi. |
| --- | --- |

—

paziņojumiem pievienotās papildu aptaujas un skaidrojumi.

Aptauju formātu nosaka Komisija (Eurostat) pēc konsultēšanās ar Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (turpmāk – CMFB), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 91/115/EEK (*).

3.   Komisija (Eurostat) regulāri iesniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei par dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti. Ziņojumi attiecas uz dalībvalstu iesniegto faktisko datu vispārējo novērtējumu no uzskaites noteikumu ievērošanas, pilnīguma, ticamības, savlaicīguma un datu konsekvences viedokļa.

8.b pants

1.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) detalizētus to metožu, procedūru un avotu aprakstus, ko tās izmanto, apkopojot datus par faktisko budžeta deficītu un parādu, un valdības kontiem.

2.   Aprakstus sagatavo saskaņā ar pamatnostādnēm, ko Komisija (Eurostat) pieņēmusi pēc apspriešanās ar CMFB.

3.   Pēc tam, kad pārskatītas metodes, procedūras un avoti, ko dalībvalstis izmanto, apkopojot statistikas datus, aprakstus atjaunina.

4.   Dalībvalstis publicē šos aprakstus.

5.   Šā panta 1., 2., un 3. punktā minētos jautājumus var risināt 8.d pantā minētajos apmeklējumos.

8.c pants

1.   Ja rodas šaubas par EKS 95 uzskaites noteikumu īstenošanas pareizību, attiecīgā dalībvalsts lūdz skaidrojumu Komisijai (Eurostat). Komisija (Eurostat) tūlīt izskata jautājumu un dara zināmu skaidrojumu attiecīgai dalībvalstij un – vajadzības gadījumā – CMFB.

2.   Ja gadījums pēc Komisijas vai attiecīgas dalībvalsts viedokļa ir sarežģīts vai rada vispārēju ieinteresētību, Komisija (Eurostat) pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar CMFB. Komisija (Eurostat) lēmumus publicē līdz ar CMFB atzinumu, neskarot statistikas konfidencialitātes noteikumus Regulā (EK) Nr. 322/97.

8.d pants

Komisija (Eurostat) nodrošina pastāvīgu dialogu ar dalībvalstu statistikas iestādēm. Šajā nolūkā Komisija (Eurostat) visās dalībvalstīs regulāri veiks ar dialogu saistītus, kā arī iespējamus metodoloģijas izpētes apmeklējumus. Metodoloģijas izpētes apmeklējumi būtu jāveic vienīgi tādos gadījumos, ja atklāti būtiski ar datu kvalitāti saistīti riska faktori vai iespējamas problēmas, īpaši attiecībā uz metodēm, koncepcijām un klasifikācijām, kas lietotas, sagatavojot datus, kurus dalībvalstīm ir pienākums iesniegt.

Ar dialogu saistīti apmeklējumi ir paredzēti, lai pārskatītu iesniegtos datus, analizētu metodoloģijas jautājumus, diskutētu par statistikas procesu un avotu aprakstiem un novērtētu atbilstību uzskaites noteikumiem. Ar dialogu saistīti apmeklējumi būtu jāizmanto, lai atklātu riska faktorus vai iespējamas problēmas iesniegto datu kvalitātes sakarā. Metodoloģijas izpētes apmeklējumi ir paredzēti, lai uzraudzītu iesniegto faktiskos datus apliecinošo valdības kontu aprēķināšanas procesus un lai izdarītu detalizētus secinājumus par iesniegto datu kvalitāti, kā noteikts 8.a panta 1. punktā. Metodoloģijas izpētes apmeklējumos nebūtu jāiziet ārpus tīri statistiskās sfēras robežām. Tas būtu jāņem vērā, veidojot 8.e pantā minēto delegāciju sastāvu.

Organizējot ar dialogu saistītus apmeklējumus un metodoloģijas izpētes apmeklējumus, Komisija (Eurostat) attiecīgām dalībvalstīm pārsūta savus provizoriskus secinājumus, lai tās varētu izteikt komentārus.

8.e pants

1.   Veicot metodoloģijas izpētes apmeklējumus dalībvalstīs, Komisija (Eurostat) var lūgt citu dalībvalstu brīvprātīgi ieteiktu nacionālo kontu ekspertu, kā arī citu Komisijas departamentu ierēdņu palīdzību.

Nacionālo kontu ekspertu sarakstu, kuriem Komisija var lūgt palīdzību, sastādīs, pamatojoties uz priekšlikumiem, ko Komisijai iesūtījušas valstu iestādes, kuru atbildībā ir ziņošana par pārmērīgu deficītu.

2.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai sekmētu metodoloģijas izpētes apmeklējumus. Tiem būtu jāaprobežojas ar apmeklējumiem valsts iestādēs, kuras ir saistītas ar datu sniegšanu sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru. Tomēr dalībvalstis nodrošina, lai to dienesti, kas ir tieši vai netieši iesaistīti valsts bilanču un parāda dokumentu gatavošanā, un vajadzības gadījumā valsts iestādes, kam uzlikta funkcionāla atbildība par valsts bilances kontroli, Komisijas ierēdņiem vai citiem 1. punktā minētiem ekspertiem sniegtu vajadzīgo palīdzību pienākumu izpildē, tostarp nodrošinot pieeju dokumentiem, lai apliecinātu iesniegtos datus par faktisko deficītu un parādu, un valdības kontiem. Attiecīgās valsts statistikas sistēmas konfidenciālus datus sniedz tikai Komisijai (Eurostat).

Neskarot dalībvalstu vispārīgo pienākumu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atvieglotu metodoloģijas izpētes apmeklējumus, pirmajā daļā minētie Eurostat sarunu dalībnieki metodoloģijas izpētes apmeklējumiem katrā dalībvalstī ir tie dienesti, kuru atbildībā ir ziņošana par pārmērīgu budžeta deficītu.

3.   Komisija (Eurostat) nodrošina to, ka ierēdņi un eksperti, kas piedalās šajos apmeklējumos, atbilst visiem kritērijiem attiecībā uz tehnisko kompetenci, profesionālo neatkarību un konfidencialitātes principa ievērošanu.

8.f pants

Komisija (Eurostat) ziņo Ekonomikas un finanšu lietu komitejai par dialoga un metodoloģijas izpētes apmeklējumos konstatētiem faktiem, pievienojot jebkādus attiecīgo dalībvalstu komentārus par tiem. Šos ziņojumus līdz ar iespējamiem attiecīgas dalībvalsts komentāriem pēc pārsūtīšanas Ekonomikas un finanšu lietu komitejai publicē, neskarot statistikas konfidencialitātes noteikumus Regulā (EK) Nr. 322/97.

2.b   IEDAĻA

KOMISIJAS SNIEGTIE DATI

8.g pants

1.   Komisija (Eurostat) trīs nedēļu laikā pēc pārskatu sniegšanas termiņa, kas noteikts 4. panta 1. punktā, vai pēc 7. panta 1. punktā paredzētās datu pārskatīšanas paziņo faktiskos datus par valsts budžeta deficītu un valsts parādu, lai piemērotu Protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Datus paziņo, tos publicējot.

2.   Ja kāda dalībvalsts šos datus nav sniegusi, Komisija (Eurostat) neaizkavē faktisko datu apkopošanu par dalībvalstu valsts budžeta deficītu un valsts parādu.

8.h pants

1.   Komisija (Eurostat) var sniegt atrunu par dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti. Komisija (Eurostat) paziņo attiecīgajai dalībvalstij un Ekonomikas un finanšu lietu komitejas priekšsēdētājam par atrunu, kuru tā gatavojas izteikt un publicēt, ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms plānotās publicēšanas dienas. Ja jautājumu pēc datu un atrunas publikācijas atrisina, tūlīt pēc tam publicē atrunas atsaukumu.

2.   Komisija (Eurostat) var labot dalībvalstu iesniegtos faktiskos datus un ziņot labotos datus, pamatojot izdarītos labojumus, ja ir pierādījums tam, ka dalībvalstu iesniegtie faktiskie dati neatbilst 8.a panta 1. punktā izvirzītām prasībām. Ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms plānotās publicēšanas dienas Komisija (Eurostat) paziņo attiecīgajai dalībvalstij un Ekonomikas un finanšu lietu komitejas priekšsēdētājam iesniedz labotos datus, kā arī labojuma izdarīšanas pamatojumu.

2.c   IEDAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

8.i pants

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka faktiskos datus, ko iesniedz Komisijai, sniedz saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 322/97 10. pantā noteiktajiem principiem. Šajā sakarā valstu statistikas iestāžu pienākums ir nodrošināt iesniegto datu atbilstību 1. un 2. pantam, kā arī EKS 95 uzskaites pamatnoteikumiem.

2.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ierēdņi, kas atbild par faktisko datu iesniegšanu Komisijai un valdības sektora kontu sastādīšanu, to dara saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 322/97 10. pantā noteiktajiem principiem.

8.j pants

Gadījumā, ja tiek veikta EKS 95 pārskatīšana vai metodoloģijas grozījumi, par ko jālemj Eiropas Parlamentam un Padomei vai Komisijai saskaņā ar Līgumā un Regulā (EK) Nr. 2223/96 paredzēto kompetenci un procedūru, Komisija 1., 2. un 4. pantā ievieš jaunas atsauces attiecībā uz EKS 95.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  Atzinums sniegts 2005. gada 23. jūnijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 116, 18.5.2005., 11. lpp.

2

(3)  OV L 112, 29.4.1997., 56. lpp.

3

(4)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 351/2002 (OV L 55, 26.2.2002., 23. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25. jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.).

5

(6)

6

| — | Komisijas Regula (EK) Nr. 264/2000 (2000. gada 3. februāris) par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 īstenošanu attiecībā uz īstermiņa valsts finanšu statistiku (OV L 29, 4.2.2000., 4. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (EK) Nr. 264/2000 (2000. gada 3. februāris) par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 īstenošanu attiecībā uz īstermiņa valsts finanšu statistiku (OV L 29, 4.2.2000., 4. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2002 (2002. gada 10. jūnijs) par valsts ceturkšņa nefinanšu pārskatiem (OV L 179, 9.7.2002., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2002 (2002. gada 10. jūnijs) par valsts ceturkšņa nefinanšu pārskatiem (OV L 179, 9.7.2002., 1. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 501/2004 (2004. gada 10. marts) par valsts ceturkšņa finanšu pārskatiem (OV L 81, 19.3.2004., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 501/2004 (2004. gada 10. marts) par valsts ceturkšņa finanšu pārskatiem (OV L 81, 19.3.2004., 1. lpp.).

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2004 (2004. gada 28. jūnijs) par to, kā apkopot un sūtīt datus, kas attiecas uz valsts parādu ceturksnī (OV L 233, 2.7.2004., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2004 (2004. gada 28. jūnijs) par to, kā apkopot un sūtīt datus, kas attiecas uz valsts parādu ceturksnī (OV L 233, 2.7.2004., 1. lpp.).

| — | Komisijas Regula (EK) Nr. 1500/2000 (2000. gada 10. jūlijs) par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 īstenošanu attiecībā uz valsts izdevumiem un ieņēmumiem (OV L 172, 12.7.2000., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (EK) Nr. 1500/2000 (2000. gada 10. jūlijs) par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 īstenošanu attiecībā uz valsts izdevumiem un ieņēmumiem (OV L 172, 12.7.2000., 3. lpp.).

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96. |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96.

(7)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.

7

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/7

---

PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 2104/2005

(2005. gada 20. decembris),

ar ko no 2005. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, un jo īpaši tā 13. pantu,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši Civildienesta noteikumu 63., 64., 65. un 82. pantu un VII, XI un XIII pielikumu, kā arī Nodarbināšanas kārtības 20. panta pirmo daļu, 64. un 92. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā, lai garantētu to, ka pārmaiņas Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku pirktspējā notiek paralēli pārmaiņām dalībvalstu ierēdņu pirkspējā, Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojums un pensijas būtu jākoriģē atbilstīgi kārtējam 2005. gada izvērtējumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 63. panta otrajā daļā datumu “2004. gada 1. jūlijs” aizstāj ar datumu “2005. gada 1. jūlijs”.

2. pants

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 66. pantā doto tabulu attiecībā uz mēneša pamatalgām, kas piemērojamas atalgojuma un pensiju aprēķinam, aizstāj ar šādu tabulu:

| 1.7.2005 | Līmeņi |
| --- | --- |
| Pakāpes | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 15 255,00 | 15 896,04 | 16 564,01 | | |
| 15 | 13 482,88 | 14 049,45 | 14 639,82 | 15 047,12 | 15 255,00 |
| 14 | 11 916,61 | 12 417,36 | 12 939,16 | 13 299,15 | 13 482,88 |
| 13 | 10 532,30 | 10 974,88 | 11 436,06 | 11 754,22 | 11 916,61 |
| 12 | 9 308,79 | 9 699,96 | 10 107,56 | 10 388,77 | 10 532,30 |
| 11 | 8 227,42 | 8 573,15 | 8 933,40 | 9 181,94 | 9 308,79 |
| 10 | 7 271,67 | 7 577,23 | 7 895,64 | 8 115,30 | 8 227,42 |
| 9 | 6 426,94 | 6 697,01 | 6 978,42 | 7 172,57 | 7 271,67 |
| 8 | 5 680,34 | 5 919,04 | 6 167,76 | 6 339,36 | 6 426,94 |
| 7 | 5 020,47 | 5 231,44 | 5 451,27 | 5 602,93 | 5 680,34 |
| 6 | 4 437,26 | 4 623,72 | 4 818,01 | 4 952,06 | 5 020,47 |
| 5 | 3 921,80 | 4 086,60 | 4 258,32 | 4 376,79 | 4 437,26 |
| 4 | 3 466,22 | 3 611,87 | 3 763,65 | 3 868,36 | 3 921,80 |
| 3 | 3 063,56 | 3 192,29 | 3 326,43 | 3 418,98 | 3 466,22 |
| 2 | 2 707,67 | 2 821,45 | 2 940,01 | 3 021,81 | 3 063,56 |
| 1 | 2 393,13 | 2 493,69 | 2 598,48 | 2 670,77 | 2 707,67 |

1.7.2005

Līmeņi

Pakāpes

1

2

3

4

5

16

15 255,00

15 896,04

16 564,01

15

13 482,88

14 049,45

14 639,82

15 047,12

15 255,00

14

11 916,61

12 417,36

12 939,16

13 299,15

13 482,88

13

10 532,30

10 974,88

11 436,06

11 754,22

11 916,61

12

9 308,79

9 699,96

10 107,56

10 388,77

10 532,30

11

8 227,42

8 573,15

8 933,40

9 181,94

9 308,79

10

7 271,67

7 577,23

7 895,64

8 115,30

8 227,42

9

6 426,94

6 697,01

6 978,42

7 172,57

7 271,67

8

5 680,34

5 919,04

6 167,76

6 339,36

6 426,94

7

5 020,47

5 231,44

5 451,27

5 602,93

5 680,34

6

4 437,26

4 623,72

4 818,01

4 952,06

5 020,47

5

3 921,80

4 086,60

4 258,32

4 376,79

4 437,26

4

3 466,22

3 611,87

3 763,65

3 868,36

3 921,80

3

3 063,56

3 192,29

3 326,43

3 418,98

3 466,22

2

2 707,67

2 821,45

2 940,01

3 021,81

3 063,56

1

2 393,13

2 493,69

2 598,48

2 670,77

2 707,67

3. pants

No 2005. gada 1. jūlija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam, ir tādi, kā norādīts 2. slejā turpmāk dotajā tabulā.

No 2006. gada 1. janvāra korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. panta 3. punktu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku pārskaitījumiem, ir tādi, kā norādīts 3. slejā turpmāk dotajā tabulā.

No 2005. gada 1. jūlija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 2. punktu piemēro pensijām, ir tādi, kā norādīts 4. slejā turpmāk dotajā tabulā.

No 2006. gada 1. maija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 2. punktu piemēro pensijām, ir tādi, kā norādīts 5. slejā turpmāk dotajā tabulā.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valsts/vieta | Atalgojums
  1.7.2005 | Pārskaitījums
  1.1.2006 | Pensija
  1.7.2005 | Pensija
  1.5.2006 |
| Čehijas Republika | 90,6 | 78,6 | 100,0 | 100,0 |
| Dānija | 135,9 | 130,8 | 133,9 | 132,8 |
| Vācija | 100,2 | 102,1 | 101,0 | 101,3 |
| Bonna | 96,0 | | | |
| Karlsrūe | 95,0 | | | |
| Minhene | 106,4 | | | |
| Igaunija | 80,3 | 78,1 | 100,0 | 100,0 |
| Grieķija | 93,0 | 91,2 | 100,0 | 100,0 |
| Spānija | 101,2 | 95,3 | 100,0 | 100,0 |
| Francija | 119,0 | 106,3 | 113,9 | 111,4 |
| Īrija | 122,4 | 116,3 | 120,0 | 118,7 |
| Itālija | 111,8 | 107,6 | 110,1 | 109,3 |
| Varēze | 99,0 | | | |
| Kipra | 92,0 | 97,2 | 100,0 | 100,0 |
| Latvija | 76,1 | 72,9 | 100,0 | 100,0 |
| Lietuva | 77,1 | 73,6 | 100,0 | 100,0 |
| Ungārija | 90,0 | 73,0 | 100,0 | 100,0 |
| Malta | 89,6 | 92,3 | 100,0 | 100,0 |
| Nīderlande | 109,7 | 101,3 | 106,3 | 104,7 |
| Austrija | 107,1 | 107,0 | 107,1 | 107,0 |
| Polija | 81,4 | 74,9 | 100,0 | 100,0 |
| Portugāle | 91,5 | 90,1 | 100,0 | 100,0 |
| Slovēnija | 83,0 | 80,8 | 100,0 | 100,0 |
| Slovākija | 92,9 | 82,1 | 100,0 | 100,0 |
| Somija | 117,7 | 112,8 | 115,7 | 114,8 |
| Zviedrija | 112,4 | 105,1 | 109,5 | 108,0 |
| Apvienotā Karaliste | 143,8 | 117,4 | 133,2 | 128,0 |
| Kalhema | 115,4 | | | |

1

2

3

4

5

Valsts/vieta

Atalgojums

1.7.2005

Pārskaitījums

1.1.2006

Pensija

1.7.2005

Pensija

1.5.2006

Čehijas Republika

90,6

78,6

100,0

100,0

Dānija

135,9

130,8

133,9

132,8

Vācija

100,2

102,1

101,0

101,3

Bonna

96,0

Karlsrūe

95,0

Minhene

106,4

Igaunija

80,3

78,1

100,0

100,0

Grieķija

93,0

91,2

100,0

100,0

Spānija

101,2

95,3

100,0

100,0

Francija

119,0

106,3

113,9

111,4

Īrija

122,4

116,3

120,0

118,7

Itālija

111,8

107,6

110,1

109,3

Varēze

99,0

Kipra

92,0

97,2

100,0

100,0

Latvija

76,1

72,9

100,0

100,0

Lietuva

77,1

73,6

100,0

100,0

Ungārija

90,0

73,0

100,0

100,0

Malta

89,6

92,3

100,0

100,0

Nīderlande

109,7

101,3

106,3

104,7

Austrija

107,1

107,0

107,1

107,0

Polija

81,4

74,9

100,0

100,0

Portugāle

91,5

90,1

100,0

100,0

Slovēnija

83,0

80,8

100,0

100,0

Slovākija

92,9

82,1

100,0

100,0

Somija

117,7

112,8

115,7

114,8

Zviedrija

112,4

105,1

109,5

108,0

Apvienotā Karaliste

143,8

117,4

133,2

128,0

Kalhema

115,4

4. pants

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 42.a pantā paredzētais bērna kopšanas pabalsts ir EUR 822,06 un EUR 1 096,07 vientuļajiem vecākiem.

5. pants

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 1. punktā paredzētais apgādnieka pabalsts ir EUR 153,75.

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 2. panta 1. punktā paredzētais apgādājamā bērna pabalsts ir EUR 335,96.

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 1. punktā paredzētais pabalsts izglītībai ir EUR 227,96.

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 2. punktā paredzētais pabalsts izglītībai ir EUR 82,07.

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 69. pantā un VII pielikuma 4. panta 1. punkta otrā daļā paredzētā ekspatriācijas pabalsta minimums ir EUR 455,69.

6. pants

No 2006. gada 1. janvāra Civildienesta noteikumu VII pielikuma 8. pantā paredzēto piemaksu par attālumu koriģē šādi:

| — | : | 0 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās | : | 0 un 200 km |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | 0,3417 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās | : | 201 un 1 000 km |
| — | : | 0,5695 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās | : | 1 001 un 2 000 km |
| — | : | 0,3417 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās | : | 2 001 un 3 000 km |
| — | : | 0,1139 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās | : | 3 001 un 4 000 km |
| — | : | 0,0548 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās | : | 4 001 un 10 000 km |
| — | : | 0 euro par kilometru tad, ja attālums pārsniedz | : | 10 000 km |

—

:

0 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās

:

0 un 200 km

—

:

0,3417 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās

:

201 un 1 000 km

—

:

0,5695 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās

:

1 001 un 2 000 km

—

:

0,3417 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās

:

2 001 un 3 000 km

—

:

0,1139 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās

:

3 001 un 4 000 km

—

:

0,0548 euro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās

:

4 001 un 10 000 km

—

:

0 euro par kilometru tad, ja attālums pārsniedz

:

10 000 km

Iepriekš norādītajam attāluma pabalstam pievieno vienotas likmes piemaksu

| — | EUR 170,84, ja ar vilcienu veikta brauciena attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir robežās no 725 km līdz 1 450 km, |
| --- | --- |

—

EUR 170,84, ja ar vilcienu veikta brauciena attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir robežās no 725 km līdz 1 450 km,

| — | EUR 341,66, ja ar vilcienu veikta brauciena attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir vienāds ar 1 450 km vai lielāks. |
| --- | --- |

—

EUR 341,66, ja ar vilcienu veikta brauciena attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir vienāds ar 1 450 km vai lielāks.

7. pants

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 10. panta 1. punktā paredzētā dienas nauda ir:

| — | EUR 35,31 ierēdnim, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu, |
| --- | --- |

—

EUR 35,31 ierēdnim, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu,

| — | EUR 28,47 ierēdnim, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu. |
| --- | --- |

—

EUR 28,47 ierēdnim, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu.

8. pants

No 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 24. panta 3. punktā paredzētā iekārtošanās pabalsta minimums ir

| — | EUR 1 005,33 darbiniekam, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu, |
| --- | --- |

—

EUR 1 005,33 darbiniekam, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu,

| — | EUR 597,77 darbiniekam, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu. |
| --- | --- |

—

EUR 597,77 darbiniekam, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu.

9. pants

No 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a panta 3. punkta otrajā daļā paredzētais bezdarbnieka pabalsta minimums ir EUR 1 205,67, maksimums – EUR 2 411,35 un standarta pabalsts ir EUR 1 096,07.

10. pants

No 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 63. pantā mēneša pamatalgu tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

| 1.7.2005 | Klases |
| --- | --- |
| Kategorijas | Grupas | 1 | 2 | 3 | 4 |
| A | I | 6 144,76 | 6 905,90 | 7 667,04 | 8 428,18 |
| II | 4 459,77 | 4 894,34 | 5 328,91 | 5 763,48 |
| III | 3 747,74 | 3 914,68 | 4 081,62 | 4 248,56 |
| B | IV | 3 600,20 | 3 952,65 | 4 305,10 | 4 657,55 |
| V | 2 827,89 | 3 014,30 | 3 200,71 | 3 387,12 |
| C | VI | 2 689,53 | 2 847,87 | 3 006,21 | 3 164,55 |
| VII | 2 407,22 | 2 489,13 | 2 571,04 | 2 652,95 |
| D | VIII | 2 175,76 | 2 303,90 | 2 432,04 | 2 560,18 |
| IX | 2 095,34 | 2 124,53 | 2 153,72 | 2 182,91 |

1.7.2005

Klases

Kategorijas

Grupas

1

2

3

4

A

I

6 144,76

6 905,90

7 667,04

8 428,18

II

4 459,77

4 894,34

5 328,91

5 763,48

III

3 747,74

3 914,68

4 081,62

4 248,56

B

IV

3 600,20

3 952,65

4 305,10

4 657,55

V

2 827,89

3 014,30

3 200,71

3 387,12

C

VI

2 689,53

2 847,87

3 006,21

3 164,55

VII

2 407,22

2 489,13

2 571,04

2 652,95

D

VIII

2 175,76

2 303,90

2 432,04

2 560,18

IX

2 095,34

2 124,53

2 153,72

2 182,91

11. pants

No 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 93. pantā mēneša pamatalgu tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

| Amatu grupas | 1.7.2005 | Līmeņi |
| --- | --- | --- |
| Pakāpes | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 258,78 | 5 368,14 | 5 479,78 | 5 593,73 | 5 710,06 | 5 828,81 | 5 950,02 |
| 17 | 4 647,85 | 4 744,50 | 4 843,17 | 4 943,89 | 5 046,70 | 5 151,65 | 5 258,78 |
| 16 | 4 107,89 | 4 193,31 | 4 280,52 | 4 369,53 | 4 460,40 | 4 553,16 | 4 647,85 |
| 15 | 3 630,66 | 3 706,16 | 3 783,23 | 3 861,91 | 3 942,22 | 4 024,20 | 4 107,89 |
| 14 | 3 208,87 | 3 275,60 | 3 343,72 | 3 413,25 | 3 484,23 | 3 556,69 | 3 630,66 |
| 13 | 2 836,08 | 2 895,06 | 2 955,26 | 3 016,72 | 3 079,46 | 3 143,50 | 3 208,87 |
| III | 12 | 3 630,61 | 3 706,10 | 3 783,17 | 3 861,84 | 3 942,14 | 4 024,12 | 4 107,80 |
| 11 | 3 208,85 | 3 275,57 | 3 343,69 | 3 413,22 | 3 484,19 | 3 556,65 | 3 630,61 |
| 10 | 2 836,08 | 2 895,06 | 2 955,26 | 3 016,71 | 3 079,44 | 3 143,48 | 3 208,85 |
| 9 | 2 506,62 | 2 558,74 | 2 611,95 | 2 666,27 | 2 721,71 | 2 778,31 | 2 836,08 |
| 8 | 2 215,43 | 2 261,50 | 2 308,53 | 2 356,53 | 2 405,53 | 2 455,56 | 2 506,62 |
| II | 7 | 2 506,55 | 2 558,69 | 2 611,90 | 2 666,23 | 2 721,69 | 2 778,29 | 2 836,08 |
| 6 | 2 215,31 | 2 261,39 | 2 308,42 | 2 356,44 | 2 405,45 | 2 455,48 | 2 506,55 |
| 5 | 1 957,91 | 1 998,64 | 2 040,21 | 2 082,64 | 2 125,96 | 2 170,17 | 2 215,31 |
| 4 | 1 730,42 | 1 766,41 | 1 803,15 | 1 840,66 | 1 878,94 | 1 918,02 | 1 957,91 |
| I | 3 | 2 131,74 | 2 175,98 | 2 221,14 | 2 267,24 | 2 314,29 | 2 362,32 | 2 411,35 |
| 2 | 1 884,55 | 1 923,66 | 1 963,58 | 2 004,33 | 2 045,93 | 2 088,39 | 2 131,74 |
| 1 | 1 666,02 | 1 700,60 | 1 735,89 | 1 771,92 | 1 808,69 | 1 846,23 | 1 884,55 |

Amatu grupas

1.7.2005

Līmeņi

Pakāpes

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 258,78

5 368,14

5 479,78

5 593,73

5 710,06

5 828,81

5 950,02

17

4 647,85

4 744,50

4 843,17

4 943,89

5 046,70

5 151,65

5 258,78

16

4 107,89

4 193,31

4 280,52

4 369,53

4 460,40

4 553,16

4 647,85

15

3 630,66

3 706,16

3 783,23

3 861,91

3 942,22

4 024,20

4 107,89

14

3 208,87

3 275,60

3 343,72

3 413,25

3 484,23

3 556,69

3 630,66

13

2 836,08

2 895,06

2 955,26

3 016,72

3 079,46

3 143,50

3 208,87

III

12

3 630,61

3 706,10

3 783,17

3 861,84

3 942,14

4 024,12

4 107,80

11

3 208,85

3 275,57

3 343,69

3 413,22

3 484,19

3 556,65

3 630,61

10

2 836,08

2 895,06

2 955,26

3 016,71

3 079,44

3 143,48

3 208,85

9

2 506,62

2 558,74

2 611,95

2 666,27

2 721,71

2 778,31

2 836,08

8

2 215,43

2 261,50

2 308,53

2 356,53

2 405,53

2 455,56

2 506,62

II

7

2 506,55

2 558,69

2 611,90

2 666,23

2 721,69

2 778,29

2 836,08

6

2 215,31

2 261,39

2 308,42

2 356,44

2 405,45

2 455,48

2 506,55

5

1 957,91

1 998,64

2 040,21

2 082,64

2 125,96

2 170,17

2 215,31

4

1 730,42

1 766,41

1 803,15

1 840,66

1 878,94

1 918,02

1 957,91

I

3

2 131,74

2 175,98

2 221,14

2 267,24

2 314,29

2 362,32

2 411,35

2

1 884,55

1 923,66

1 963,58

2 004,33

2 045,93

2 088,39

2 131,74

1

1 666,02

1 700,60

1 735,89

1 771,92

1 808,69

1 846,23

1 884,55

12. pants

No 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 94. pantā paredzētā iekārtošanās pabalsta minimums ir

| — | EUR 756,18 darbiniekam, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu, |
| --- | --- |

—

EUR 756,18 darbiniekam, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu,

| — | EUR 448,32 darbiniekam, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu. |
| --- | --- |

—

EUR 448,32 darbiniekam, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu.

13. pants

No 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 96. panta 3. punkta otrajā daļā paredzētā bezdarbnieka pabalsta minimums ir EUR 904,26, maksimums EUR 1 808,51 un vienotas likmes pabalsts ir EUR 822,06.

14. pants

No 2005. gada 1. jūlija pabalsti par maiņu darbu, kas paredzēti Padomes Regulā (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76 (2) ir EUR 344,58, EUR 520,10, EUR 568,66 un EUR 775,27.

15. pants

No 2005. gada 1. jūlija summām Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (3) 4. pantā piemēro koeficientu 4,974173.

16. pants

No 2005. gada 1. jūlija tabulu Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 8. panta 1. punktā aizstāj ar šādu tabulu:

| 1.7.2005 | Līmeņi |
| --- | --- |
| Pakāpes | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 15 255,00 | 15 896,04 | 16 564,01 | 16 564,01 | 16 564,01 | 16 564,01 | | |
| 15 | 13 482,88 | 14 049,45 | 14 639,82 | 15 047,12 | 15 255,00 | 15 896,04 | | |
| 14 | 11 916,61 | 12 417,36 | 12 939,16 | 13 299,15 | 13 482,88 | 14 049,45 | 14 639,82 | 15 255,00 |
| 13 | 10 532,30 | 10 974,88 | 11 436,06 | 11 754,22 | 11 916,61 | | | |
| 12 | 9 308,79 | 9 699,96 | 10 107,56 | 10 388,77 | 10 532,30 | 10 974,88 | 11 436,06 | 11 916,61 |
| 11 | 8 227,42 | 8 573,15 | 8 933,40 | 9 181,94 | 9 308,79 | 9 699,96 | 10 107,56 | 10 532,30 |
| 10 | 7 271,67 | 7 577,23 | 7 895,64 | 8 115,30 | 8 227,42 | 8 573,15 | 8 933,40 | 9 308,79 |
| 9 | 6 426,94 | 6 697,01 | 6 978,42 | 7 172,57 | 7 271,67 | | | |
| 8 | 5 680,34 | 5 919,04 | 6 167,76 | 6 339,36 | 6 426,94 | 6 697,01 | 6 978,42 | 7 271,67 |
| 7 | 5 020,47 | 5 231,44 | 5 451,27 | 5 602,93 | 5 680,34 | 5 919,04 | 6 167,76 | 6 426,94 |
| 6 | 4 437,26 | 4 623,72 | 4 818,01 | 4 952,06 | 5 020,47 | 5 231,44 | 5 451,27 | 5 680,34 |
| 5 | 3 921,80 | 4 086,60 | 4 258,32 | 4 376,79 | 4 437,26 | 4 623,72 | 4 818,01 | 5 020,47 |
| 4 | 3 466,22 | 3 611,87 | 3 763,65 | 3 868,36 | 3 921,80 | 4 086,60 | 4 258,32 | 4 437,26 |
| 3 | 3 063,56 | 3 192,29 | 3 326,43 | 3 418,98 | 3 466,22 | 3 611,87 | 3 763,65 | 3 921,80 |
| 2 | 2 707,67 | 2 821,45 | 2 940,01 | 3 021,81 | 3 063,56 | 3 192,29 | 3 326,43 | 3 466,22 |
| 1 | 2 393,13 | 2 493,69 | 2 598,48 | 2 670,77 | 2 707,67 | | | |

1.7.2005

Līmeņi

Pakāpes

1

2

3

4

5

6

7

8

16

15 255,00

15 896,04

16 564,01

16 564,01

16 564,01

16 564,01

15

13 482,88

14 049,45

14 639,82

15 047,12

15 255,00

15 896,04

14

11 916,61

12 417,36

12 939,16

13 299,15

13 482,88

14 049,45

14 639,82

15 255,00

13

10 532,30

10 974,88

11 436,06

11 754,22

11 916,61

12

9 308,79

9 699,96

10 107,56

10 388,77

10 532,30

10 974,88

11 436,06

11 916,61

11

8 227,42

8 573,15

8 933,40

9 181,94

9 308,79

9 699,96

10 107,56

10 532,30

10

7 271,67

7 577,23

7 895,64

8 115,30

8 227,42

8 573,15

8 933,40

9 308,79

9

6 426,94

6 697,01

6 978,42

7 172,57

7 271,67

8

5 680,34

5 919,04

6 167,76

6 339,36

6 426,94

6 697,01

6 978,42

7 271,67

7

5 020,47

5 231,44

5 451,27

5 602,93

5 680,34

5 919,04

6 167,76

6 426,94

6

4 437,26

4 623,72

4 818,01

4 952,06

5 020,47

5 231,44

5 451,27

5 680,34

5

3 921,80

4 086,60

4 258,32

4 376,79

4 437,26

4 623,72

4 818,01

5 020,47

4

3 466,22

3 611,87

3 763,65

3 868,36

3 921,80

4 086,60

4 258,32

4 437,26

3

3 063,56

3 192,29

3 326,43

3 418,98

3 466,22

3 611,87

3 763,65

3 921,80

2

2 707,67

2 821,45

2 940,01

3 021,81

3 063,56

3 192,29

3 326,43

3 466,22

1

2 393,13

2 493,69

2 598,48

2 670,77

2 707,67

17. pants

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 14. panta 1. punktā paredzētais apgādājamā bērna pabalsts ir šāds:

| 1.7.2005–31.12.2005 | : | EUR 282,04 |
| --- | --- | --- |
| 1.1.2006–31.12.2006 | : | EUR 295,52 |
| 1.1.2007–31.12.2007 | : | EUR 309,00 |
| 1.1.2008–31.12.2008 | : | EUR 322,47. |

1.7.2005–31.12.2005

:

EUR 282,04

1.1.2006–31.12.2006

:

EUR 295,52

1.1.2007–31.12.2007

:

EUR 309,00

1.1.2008–31.12.2008

:

EUR 322,47.

18. pants

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 15. pantā paredzētais izglītības pabalsts ir šāds:

| 1.7.2005–31.08.2005 | : | EUR 16,41 |
| --- | --- | --- |
| 1.9.2005–31.8.2006 | : | EUR 32,83 |
| 1.9.2006–31.8.2007 | : | EUR 49,23 |
| 1.9.2007–31.8.2008 | : | EUR 65,65. |

1.7.2005–31.08.2005

:

EUR 16,41

1.9.2005–31.8.2006

:

EUR 32,83

1.9.2006–31.8.2007

:

EUR 49,23

1.9.2007–31.8.2008

:

EUR 65,65.

19. pants

No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 18. panta piemērošanas nolūkā nemainīgais atbalsts, kas minēts līdz 2004. gada 1. maijam spēkā esošo Civildienesta noteikumu VII pielikuma 4.a pantā, ir

| — | EUR 118,88 mēnesī C4 vai C5 pakāpes ierēdņiem, |
| --- | --- |

—

EUR 118,88 mēnesī C4 vai C5 pakāpes ierēdņiem,

| — | EUR 182,26 mēnesī C1, C2 vai C3 pakāpes ierēdņiem. |
| --- | --- |

—

EUR 182,26 mēnesī C1, C2 vai C3 pakāpes ierēdņiem.

20. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 20. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. BECKETT

---

(1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 (OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.).

1

Euratom

(2)  Padomes Regula (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76 (1976. gada 9. februāris), ar ko nosaka to ierēdņu kategorijas, kuriem ir tiesības saņemt pabalstus par maiņu darbu, kā arī šo pabalstu likmes un nosacījumus (OV L 38, 13.2.1976., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 860/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 26. lpp.).

2

Euratom

Euratom

(3)  Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa piemērošanas nosacījumus un procedūru (OV L 56, 4.3.1968., 8. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 1750/2002 (OV L 264, 2.10.2002., 15. lpp.).

3

Euratom

Euratom

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2105/2005

(2005. gada 21. decembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 22. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 21. decembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 71,2 |
| 204 | 51,0 |
| 212 | 87,2 |
| 999 | 69,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 128,1 |
| 204 | 59,9 |
| 220 | 196,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 135,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 109,0 |
| 204 | 112,3 |
| 999 | 110,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 59,8 |
| 204 | 62,5 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 22,5 |
| 624 | 59,8 |
| 999 | 53,9 |
| 0805 20 10 | 052 | 60,4 |
| 204 | 53,0 |
| 999 | 56,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 77,0 |
| 220 | 36,7 |
| 400 | 81,3 |
| 464 | 143,9 |
| 624 | 83,2 |
| 999 | 84,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 44,9 |
| 999 | 44,9 |
| 0808 10 80 | 096 | 18,3 |
| 400 | 87,8 |
| 404 | 96,7 |
| 528 | 48,0 |
| 720 | 74,2 |
| 999 | 65,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 125,5 |
| 400 | 103,9 |
| 720 | 63,3 |
| 999 | 97,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

71,2

204

51,0

212

87,2

999

69,8

0707 00 05

052

128,1

204

59,9

220

196,3

628

155,5

999

135,0

0709 90 70

052

109,0

204

112,3

999

110,7

0805 10 20

052

59,8

204

62,5

220

65,0

388

22,5

624

59,8

999

53,9

0805 20 10

052

60,4

204

53,0

999

56,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

77,0

220

36,7

400

81,3

464

143,9

624

83,2

999

84,4

0805 50 10

052

44,9

999

44,9

0808 10 80

096

18,3

400

87,8

404

96,7

528

48,0

720

74,2

999

65,0

0808 20 50

052

125,5

400

103,9

720

63,3

999

97,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2106/2005

(2005. gada 21. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1), un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1725/2003 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2002. gada 14. septembrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1725/2003 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2002. gada 14. septembrī.

| (2) | Izslēdzot dažus noteikumus par pilnīgu patiesās vērtības iespēju un riska ierobežošanas uzskaiti, Komisija pieņēma 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) ar Komisijas 2004. gada 19. novembra Regulu (EK) Nr. 2086/2004, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 attiecībā uz 39. SGS pievienošanu (3). Komisija pieņēma uzlabotu 39. SGS par ierobežotu patiesās vērtības iespēju ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1864/2005 (4). |
| --- | --- |

(2)

Izslēdzot dažus noteikumus par pilnīgu patiesās vērtības iespēju un riska ierobežošanas uzskaiti, Komisija pieņēma 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) ar Komisijas 2004. gada 19. novembra Regulu (EK) Nr. 2086/2004, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 attiecībā uz 39. SGS pievienošanu (3). Komisija pieņēma uzlabotu 39. SGS par ierobežotu patiesās vērtības iespēju ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1864/2005 (4).

| (3) | 2005. gada 14. aprīlī Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP) publicēja 39. SGS grozījumu, kas ļauj uzņēmumiem atsevišķos gadījumos īpaši izraudzīties ārvalsts valūtā noteiktu prognozējamu grupas iekšējo darījumu par apdrošinātu posteni konsolidētajos finanšu pārskatos. Izraudzīties prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risku par apdrošinātu posteni ir izplatīta riska pārvaldības prakse, un pašreizējais 39. SGS neatļāva riska ierobežošanas uzskaiti šai nolūkā. Saskaņā ar pašreizējo 39. SGS par apdrošinātu posteni var izraudzīties tikai uzņēmuma ārēju darījumu. |
| --- | --- |

(3)

2005. gada 14. aprīlī Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP) publicēja 39. SGS grozījumu, kas ļauj uzņēmumiem atsevišķos gadījumos īpaši izraudzīties ārvalsts valūtā noteiktu prognozējamu grupas iekšējo darījumu par apdrošinātu posteni konsolidētajos finanšu pārskatos. Izraudzīties prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risku par apdrošinātu posteni ir izplatīta riska pārvaldības prakse, un pašreizējais 39. SGS neatļāva riska ierobežošanas uzskaiti šai nolūkā. Saskaņā ar pašreizējo 39. SGS par apdrošinātu posteni var izraudzīties tikai uzņēmuma ārēju darījumu.

| (4) | Apspriešanās ar nozares tehniskiem ekspertiem apstiprina, ka 39. SGS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. pantā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(4)

Apspriešanās ar nozares tehniskiem ekspertiem apstiprina, ka 39. SGS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. pantā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem.

| (5) | Tādēļ jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1725/2003. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1725/2003.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1725/2003 pielikumā 39. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) izdara grozījumus, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Katrs uzņēmums piemēro 39. SGS grozījumus, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā, vēlākais no sava 2006. finanšu gada sākuma.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 261, 13.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1910/2005 (OV L 305, 24.11.2005., 4. lpp.).

2

(3)  OV L 363, 9.12.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 299, 16.11.2005., 45. lpp.

4

---

PIELIKUMS

39. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) izdara šādus grozījumus:

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| SGS Nr. | Nosaukums |
| --- | --- |
| 39. SGS | Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums |

SGS Nr.

Nosaukums

39. SGS

Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums

“Pavairošana atļauta Eiropas ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var iegūt Starptautisko grāmatvedības standartu padomes tīmekļa vietnē www.iasb.org”.

| 1) | 80. punktu aizstāj ar šādu:






  “80. | Riska ierobežošanas uzskaites nolūkā tikai tie aktīvu posteņi, saistību posteņi, saistošas apņemšanās vai ļoti ticami prognozējami darījumi, kuros iesaistīta kāda uzņēmumam ārēja puse, var tikt noteikti kā apdrošinātie posteņi. No tā izriet, ka riska ierobežošanas uzskaite var tikt piemērota darījumiem starp uzņēmumiem vai vienas un tās pašas grupas segmentiem tikai individuālos vai atsevišķos šo uzņēmumu vai segmentu finanšu pārskatos, bet ne konsolidētos grupas finanšu pārskatos. Kā izņēmumu var minēt gadījumu, kurā grupas iekšējā naudas posteņa ārvalstu valūtu risks (piemēram, kreditoru/debitoru parāds starp diviem meitas uzņēmumiem) var atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem konsolidētos finanšu pārskatos, ja tā rezultātā veidojas risks attiecībā uz ārvalstu valūtu maiņas peļņu vai zaudējumiem, kas nav pilnībā izslēgti, pārskatus konsolidējot atbilstoši 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme. Atbilstoši 21. SGS peļņa vai zaudējumi no ārvalstu valūtu maiņas darījumiem grupas iekšējos naudas posteņos netiek pilnībā izslēgti, pārskatus konsolidējot gadījumos, kuros grupas iekšējie naudas posteņi ir divu tādu grupas uzņēmumu savstarpēja darījuma posteņi, kuriem ir atšķirīgas funkcionālās valūtas. Turklāt ļoti ticami prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risks var atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem konsolidētos finanšu pārskatos, ja darījums ir noteikts valūtā, kas nav šo darījumu veicošā uzņēmuma funkcionālā valūta, un ārvalstu valūtu risks ietekmēs konsolidēto peļņu vai zaudējumus.” |
| --- | --- | --- |

1)

80. punktu aizstāj ar šādu:

“80.

Riska ierobežošanas uzskaites nolūkā tikai tie aktīvu posteņi, saistību posteņi, saistošas apņemšanās vai ļoti ticami prognozējami darījumi, kuros iesaistīta kāda uzņēmumam ārēja puse, var tikt noteikti kā apdrošinātie posteņi. No tā izriet, ka riska ierobežošanas uzskaite var tikt piemērota darījumiem starp uzņēmumiem vai vienas un tās pašas grupas segmentiem tikai individuālos vai atsevišķos šo uzņēmumu vai segmentu finanšu pārskatos, bet ne konsolidētos grupas finanšu pārskatos. Kā izņēmumu var minēt gadījumu, kurā grupas iekšējā naudas posteņa ārvalstu valūtu risks (piemēram, kreditoru/debitoru parāds starp diviem meitas uzņēmumiem) var atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem konsolidētos finanšu pārskatos, ja tā rezultātā veidojas risks attiecībā uz ārvalstu valūtu maiņas peļņu vai zaudējumiem, kas nav pilnībā izslēgti, pārskatus konsolidējot atbilstoši 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme. Atbilstoši 21. SGS peļņa vai zaudējumi no ārvalstu valūtu maiņas darījumiem grupas iekšējos naudas posteņos netiek pilnībā izslēgti, pārskatus konsolidējot gadījumos, kuros grupas iekšējie naudas posteņi ir divu tādu grupas uzņēmumu savstarpēja darījuma posteņi, kuriem ir atšķirīgas funkcionālās valūtas. Turklāt ļoti ticami prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risks var atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem konsolidētos finanšu pārskatos, ja darījums ir noteikts valūtā, kas nav šo darījumu veicošā uzņēmuma funkcionālā valūta, un ārvalstu valūtu risks ietekmēs konsolidēto peļņu vai zaudējumus.”

| 2) | Pievieno šādu 108A. un 108B. punktu:






  “108A. | Uzņēmums piemēro 80. punkta pēdējo teikumu, kā arī AG99A. un AG99B. punktu gada periodiem, kuri sākas 2006. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums ir izraudzījies par apdrošināto posteni ārēju prognozējamu darījumu, kas:






  a) | ir noteikts darījumu veicošā uzņēmuma funkcionālajā valūtā; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Pievieno šādu 108A. un 108B. punktu:

“108A.

Uzņēmums piemēro 80. punkta pēdējo teikumu, kā arī AG99A. un AG99B. punktu gada periodiem, kuri sākas 2006. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums ir izraudzījies par apdrošināto posteni ārēju prognozējamu darījumu, kas:

a)

ir noteikts darījumu veicošā uzņēmuma funkcionālajā valūtā;

| b) | rada risku, kas ietekmēs konsolidēto peļņu vai zaudējumus (t.i., ir noteikts valūtā, kas nav grupas uzrādīšanas valūta), un |
| --- | --- |

b)

rada risku, kas ietekmēs konsolidēto peļņu vai zaudējumus (t.i., ir noteikts valūtā, kas nav grupas uzrādīšanas valūta), un

| c) | būtu atbildis riska ierobežošanas uzskaites kritērijiem, ja tas nebūtu noteikts to veicošā uzņēmuma funkcionālajā valūtā, |
| --- | --- |

c)

būtu atbildis riska ierobežošanas uzskaites kritērijiem, ja tas nebūtu noteikts to veicošā uzņēmuma funkcionālajā valūtā,

tas var piemērot riska ierobežošanas uzskaiti konsolidētajos finanšu pārskatos periodā(-os) pirms 80. punkta pēdējā teikuma, kā arī AG99A. un AG99B. punkta piemērošanas datuma.

| 108B. | Uzņēmumam nav jāpiemēro AG99B. punkts salīdzināmai informācijai par periodiem pirms 80. punkta pēdējā teikuma un AG99A. punkta piemērošanas datuma.” |
| --- | --- |

108B.

Uzņēmumam nav jāpiemēro AG99B. punkts salīdzināmai informācijai par periodiem pirms 80. punkta pēdējā teikuma un AG99A. punkta piemērošanas datuma.”

| 3) | A pielikumā “Norādījumu piemērošana” AG99A. un AG99B. punktu pārnumurē par AG99C. un AG99D. punktu, un pievieno šādu AG99A., AG99B. un AG133. punktu:






  “AG99A. | 80. punkts nosaka, ka konsolidētos finanšu pārskatos ļoti ticami prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risks var atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem naudas plūsmas riska ierobežošanā, ja darījums ir noteikts valūtā, kas nav šo darījumu veicošā uzņēmuma funkcionālā valūta, un ārvalstu valūtu risks ietekmēs konsolidēto peļņu vai zaudējumus. Šai nolūkā uzņēmums var būt mātes uzņēmums, meitas uzņēmums, asociētais uzņēmums, kopuzņēmums vai filiāle. Ja prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risks neietekmē konsolidēto peļņu vai zaudējumus, grupas iekšējais darījums nevar atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem. Tas parasti ir honorāru maksājumu, procentu maksājumu vai vadības maksu gadījumā starp vienas un tās pašas grupas locekļiem, ja vien nav saistīta ārēja darījuma. Tomēr, ja prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risks ietekmēs konsolidēto peļņu vai zaudējumus, grupas iekšējais darījums var atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem. Piemērs ir krājumu prognozējama pārdošana vai pirkšana starp vienas un tās pašas grupas locekļiem, ja notiek krājumu tālākpārdošana grupas ārējai pusei. Tāpat pamatlīdzekļu prognozējama grupas iekšējā pārdošana no grupas uzņēmuma, kas to ražoja, grupas uzņēmumam, kurš pamatlīdzekļus izmantos savā darbībā, var ietekmēt konsolidēto peļņu vai zaudējumus. Tas varētu notikt, piemēram, tādēļ, ka pērkošais uzņēmums nolietos pamatlīdzekļus, un sākotnēji atzītā pamatlīdzekļu vērtība var mainīties, ja prognozējamais grupas iekšējais darījums ir noteikts valūtā, kas nav pērkošā uzņēmuma funkcionālā valūta. |
| --- | --- | --- |

3)

A pielikumā “Norādījumu piemērošana” AG99A. un AG99B. punktu pārnumurē par AG99C. un AG99D. punktu, un pievieno šādu AG99A., AG99B. un AG133. punktu:

“AG99A.

80. punkts nosaka, ka konsolidētos finanšu pārskatos ļoti ticami prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risks var atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem naudas plūsmas riska ierobežošanā, ja darījums ir noteikts valūtā, kas nav šo darījumu veicošā uzņēmuma funkcionālā valūta, un ārvalstu valūtu risks ietekmēs konsolidēto peļņu vai zaudējumus. Šai nolūkā uzņēmums var būt mātes uzņēmums, meitas uzņēmums, asociētais uzņēmums, kopuzņēmums vai filiāle. Ja prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risks neietekmē konsolidēto peļņu vai zaudējumus, grupas iekšējais darījums nevar atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem. Tas parasti ir honorāru maksājumu, procentu maksājumu vai vadības maksu gadījumā starp vienas un tās pašas grupas locekļiem, ja vien nav saistīta ārēja darījuma. Tomēr, ja prognozējama grupas iekšējā darījuma ārvalstu valūtu risks ietekmēs konsolidēto peļņu vai zaudējumus, grupas iekšējais darījums var atbilst apdrošināta posteņa kritērijiem. Piemērs ir krājumu prognozējama pārdošana vai pirkšana starp vienas un tās pašas grupas locekļiem, ja notiek krājumu tālākpārdošana grupas ārējai pusei. Tāpat pamatlīdzekļu prognozējama grupas iekšējā pārdošana no grupas uzņēmuma, kas to ražoja, grupas uzņēmumam, kurš pamatlīdzekļus izmantos savā darbībā, var ietekmēt konsolidēto peļņu vai zaudējumus. Tas varētu notikt, piemēram, tādēļ, ka pērkošais uzņēmums nolietos pamatlīdzekļus, un sākotnēji atzītā pamatlīdzekļu vērtība var mainīties, ja prognozējamais grupas iekšējais darījums ir noteikts valūtā, kas nav pērkošā uzņēmuma funkcionālā valūta.

| AG99B. | Ja prognozējama grupas iekšējā darījuma riska ierobežošana atbilst riska ierobežošanas uzskaites kritērijiem, jebkuru peļņu vai zaudējumus, kas tieši iekļauti pašu kapitālā saskaņā ar 95. punkta a) apakšpunktu, pārklasificē par peļņu vai zaudējumiem tajā pašā periodā vai periodos, kuru laikā apdrošinātā darījuma ārvalstu valūtu risks ietekmē konsolidēto peļņu vai zaudējumus. |
| --- | --- |

AG99B.

Ja prognozējama grupas iekšējā darījuma riska ierobežošana atbilst riska ierobežošanas uzskaites kritērijiem, jebkuru peļņu vai zaudējumus, kas tieši iekļauti pašu kapitālā saskaņā ar 95. punkta a) apakšpunktu, pārklasificē par peļņu vai zaudējumiem tajā pašā periodā vai periodos, kuru laikā apdrošinātā darījuma ārvalstu valūtu risks ietekmē konsolidēto peļņu vai zaudējumus.

| AG133. | Uzņēmums var būt izraudzījies prognozējamu grupas iekšējo darījumu par apdrošinātu posteni tā gada perioda sākumā, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma (vai salīdzināmās informācijas pārveidošanas nolūkā – agrāka salīdzināma perioda sākumā), riska ierobežošanā, kas atbilstu riska ierobežošanas uzskaites kritērijiem saskaņā ar šo standartu (kurā grozījumi izdarīti ar 80. punkta pēdējo teikumu). Šāds uzņēmums var izmantot šo izvēli, lai piemērotu riska ierobežošanas uzskaiti konsolidētos finanšu pārskatos no tā gada perioda sākuma, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma (vai agrāka salīdzināmā perioda sākuma). Šāds uzņēmums piemēro arī AG99A. un AG99B. punktu no tā gada perioda sākuma, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Tomēr saskaņā ar 108B. punktu tam nav jāpiemēro AG99B. punkts salīdzināmai informācijai par agrākiem periodiem.” |
| --- | --- |

AG133.

Uzņēmums var būt izraudzījies prognozējamu grupas iekšējo darījumu par apdrošinātu posteni tā gada perioda sākumā, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma (vai salīdzināmās informācijas pārveidošanas nolūkā – agrāka salīdzināma perioda sākumā), riska ierobežošanā, kas atbilstu riska ierobežošanas uzskaites kritērijiem saskaņā ar šo standartu (kurā grozījumi izdarīti ar 80. punkta pēdējo teikumu). Šāds uzņēmums var izmantot šo izvēli, lai piemērotu riska ierobežošanas uzskaiti konsolidētos finanšu pārskatos no tā gada perioda sākuma, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma (vai agrāka salīdzināmā perioda sākuma). Šāds uzņēmums piemēro arī AG99A. un AG99B. punktu no tā gada perioda sākuma, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Tomēr saskaņā ar 108B. punktu tam nav jāpiemēro AG99B. punkts salīdzināmai informācijai par agrākiem periodiem.”

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2107/2005

(2005. gada 21. decembris),

ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 174/1999, (EK) Nr. 2771/1999, (EK) Nr. 2707/2000, (EK) Nr. 214/2001 un (EK) Nr. 1898/2005 piena nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un īpaši tās 10., 15., 31. panta 14. punktu un 40. pantu,

tā kā:

| (1) | No 2006. gada 1. janvāra Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīva 92/46/EEK, ar ko paredz veselības noteikumus attiecībā uz svaigpiena, termiski apstrādāta piena un piena produktu ražošanu un laišanu tirgū (2), atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (3) un aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (4) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus par dzīvnieku izcelsmes pārtiku (5). |
| --- | --- |

(1)

No 2006. gada 1. janvāra Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīva 92/46/EEK, ar ko paredz veselības noteikumus attiecībā uz svaigpiena, termiski apstrādāta piena un piena produktu ražošanu un laišanu tirgū (2), atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (3) un aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (4) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus par dzīvnieku izcelsmes pārtiku (5).

| (2) | Skaidrības labad ir lietderīgi atbilstoši pielāgot atsauces, kas noteiktas attiecībā uz Direktīvu 92/46/EEK Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulā (EK) Nr. 174/1999, ar ko paredz īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 804/68 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (6), Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (7), Komisijas 2000. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem (8), Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 214/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū (9) un Komisijas2005. gada 9. novembra Regulā (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanas noteikumus attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un iebiezināta sviesta realizāciju Kopienas tirgū (10). |
| --- | --- |

(2)

Skaidrības labad ir lietderīgi atbilstoši pielāgot atsauces, kas noteiktas attiecībā uz Direktīvu 92/46/EEK Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulā (EK) Nr. 174/1999, ar ko paredz īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 804/68 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (6), Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (7), Komisijas 2000. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem (8), Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 214/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū (9) un Komisijas2005. gada 9. novembra Regulā (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanas noteikumus attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un iebiezināta sviesta realizāciju Kopienas tirgū (10).

| (3) | Saskaņā ar 1. panta a) punktu Regulā (EK) Nr. 1898/2005, intervences sviests, kas iepirkts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 2. punktu un kas pārdodams par pazeminātām cenām, bija jāievieto glabāšanā līdz 2003. gada 1. janvārim. Ņemot vērā joprojām pieejamo daudzumu un tirgus situāciju, šis datums ir jālabo uz 2004. gada 1. janvāri. Tādēļ jāgroza iepriekš minētās regulas 1. panta a) punkts. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 1. panta a) punktu Regulā (EK) Nr. 1898/2005, intervences sviests, kas iepirkts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 2. punktu un kas pārdodams par pazeminātām cenām, bija jāievieto glabāšanā līdz 2003. gada 1. janvārim. Ņemot vērā joprojām pieejamo daudzumu un tirgus situāciju, šis datums ir jālabo uz 2004. gada 1. janvāri. Tādēļ jāgroza iepriekš minētās regulas 1. panta a) punkts.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 174/1999 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“4.   Lai saņemtu kompensāciju, ko piešķir par produktiem, ka minēti Regulas (EK) Nr. 1255/1999 1. pantā, tiem jāatbilst attiecīgajām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (12) prasībām, jo īpaši sagatavošanai apstiprinātā uzņēmumā un atbilstībai identifikācijas marķējuma prasībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 2771/1999 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

| “a) | ir apstiprināti, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (13) 4. pantu, un tiem ir attiecīgs tehniskais aprīkojums; |
| --- | --- |

“a)

ir apstiprināti, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (13) 4. pantu, un tiem ir attiecīgs tehniskais aprīkojums;

13

3. pants

Regulas (EK) Nr. 2707/2000 3. panta 6. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“6.   Atbalstu piešķir tikai par produktiem, ka minēti šīs regulas I pielikumā, ja produkti atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (15) prasībām, jo īpaši prasībām attiecībā uz sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un identifikācijas marķējuma prasībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā.

4. pants

Regulu (EK) Nr. 214/2001 groza šādi:

| 1) | Tās 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “a) | ir apstiprināti, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (16) 4. pantu, un tiem ir attiecīgs tehniskais aprīkojums; |
| --- | --- | --- |

1)

Tās 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“a)

ir apstiprināti, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (16) 4. pantu, un tiem ir attiecīgs tehniskais aprīkojums;

16

| 2) | Tās I pielikuma 5. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu tekstu:






  “(5) | Neapstrādātajam pienam, ko lieto sausā vājpiena ražošanai, jāatbilst prasībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX iedaļā.” |
| --- | --- | --- |

2)

Tās I pielikuma 5. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu tekstu:

“(5)

5

Neapstrādātajam pienam, ko lieto sausā vājpiena ražošanai, jāatbilst prasībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX iedaļā.”

5. pants

Regulu (EK) Nr. 1898/2005 groza šādi:

| 1) | Tās 1. panta a) punktā “2003. gada 1. janvāris” aizstāj ar “2004. gada 1. janvāris”. |
| --- | --- |

1)

Tās 1. panta a) punktā “2003. gada 1. janvāris” aizstāj ar “2004. gada 1. janvāris”.

| 2) | Tās 5. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Sviestam, iebiezinātam sviestam, krējumam un starpproduktiem, kas minēti pirmajā daļā, jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (18) prasībām, jo īpaši attiecībā uz sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un atbilstību identifikācijas marķējuma prasībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā. |
| --- | --- |

2)

Tās 5. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Sviestam, iebiezinātam sviestam, krējumam un starpproduktiem, kas minēti pirmajā daļā, jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (18) prasībām, jo īpaši attiecībā uz sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un atbilstību identifikācijas marķējuma prasībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā.

17

18

| 3) | Tās 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “b) | attiecīgā gadījumā tie apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu;” |
| --- | --- | --- |

3)

Tās 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“b)

attiecīgā gadījumā tie apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu;”

| 4) | Tās 47. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Tam jāatbilst Regulu (EK) Nr. 852/2004 un (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši attiecībā uz sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un atbilstību identifikācijas marķējuma prasībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā.” |
| --- | --- |

4)

Tās 47. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Tam jāatbilst Regulu (EK) Nr. 852/2004 un (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši attiecībā uz sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un atbilstību identifikācijas marķējuma prasībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā.”

| 5) | Tās 63. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “a) | tie apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu;” |
| --- | --- | --- |

5)

Tās 63. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“a)

tie apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu;”

| 6) | Tās 72. panta b) punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “ii) | Regulu (EK) Nr. 852/2004 un (EK) Nr. 853/2004 prasības, jo īpaši attiecībā uz sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un atbilstību identifikācijas marķējuma prasībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā.” |
| --- | --- | --- |

6)

Tās 72. panta b) punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“ii)

Regulu (EK) Nr. 852/2004 un (EK) Nr. 853/2004 prasības, jo īpaši attiecībā uz sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un atbilstību identifikācijas marķējuma prasībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā.”

| 7) | Tās 81. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Sviestu saņēmējam piegādā iepakojumos ar skaidru un neizdzēšamu uzrakstu, kas norāda valsts kvalitātes kategoriju un identifikācijas marķējumu saskaņā ar 72. panta b) punktu un vienu vai vairākām XVI pielikuma 1. punktā minētajām norādēm.” |
| --- | --- |

7)

Tās 81. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Sviestu saņēmējam piegādā iepakojumos ar skaidru un neizdzēšamu uzrakstu, kas norāda valsts kvalitātes kategoriju un identifikācijas marķējumu saskaņā ar 72. panta b) punktu un vienu vai vairākām XVI pielikuma 1. punktā minētajām norādēm.”

6. pants

Šī Regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra, izņemot 5. panta 1. punktu, ko piemēro no 2005. gada 16. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 14.9.1992., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

4

(5)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.

5

(6)  OV L 20, 27.1.1999., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1513/2005 (OV L 241, 17.9.2005., 45. lpp.).

6

(7)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1802/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 3. lpp.).

7

(8)  OV L 311, 12.12.2000., 37. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2005 (OV L 144, 8.6.2005., 41. lpp.).

8

(9)  OV L 37, 7.2.2001., 100. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1195/2005 (OV L 194, 26.7.2005., 8. lpp.).

9

(10)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp.

10

(11)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

11

(12)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.”

12

(13)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.”

13

(14)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

14

(15)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.”

15

(16)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.”

16

(17)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

17

(18)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotais variants OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.”

18

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2108/2005

(2005. gada 21. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 923/2005 par Ungārijas intervences aģentūras rīcībā esošu 80 000 tonnu mīksto kviešu, 80 000 tonnu kukurūzas un 40 000 tonnu miežu pārņemšanu un pārdošanu Portugāles tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā laika apstākļus 2004./2005. lauksaimniecības gadā, kas izraisīja lielu sausumu Portugālē, Komisija pieņēma Regulu (EK) Nr. 923/2005 (2), ar ko atļauj pārņemt noteiktu daudzumu Ungārijas intervences aģentūras rīcībā esošās labības un to pārdot Portugāles tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā laika apstākļus 2004./2005. lauksaimniecības gadā, kas izraisīja lielu sausumu Portugālē, Komisija pieņēma Regulu (EK) Nr. 923/2005 (2), ar ko atļauj pārņemt noteiktu daudzumu Ungārijas intervences aģentūras rīcībā esošās labības un to pārdot Portugāles tirgū.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 923/2005 1. pantā paredzēts, ka šo produktu transportēšanu uz Portugāli un pārdošanu izmantošanai lopbarībā jāpabeidz pirms 2005. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 923/2005 1. pantā paredzēts, ka šo produktu transportēšanu uz Portugāli un pārdošanu izmantošanai lopbarībā jāpabeidz pirms 2005. gada 31. decembra.

| (3) | Ar Regulas (EK) Nr. 923/2005 7. pantu noteikts, ka minēto labību pārdot drīkst tikai liellopu, aitu un kazu audzētāju apvienībām vai kooperatīviem, vai arī pārstrādes rūpnīcām, kas ir noslēgušas sadarbības līgumus ar šādām apvienībām vai kooperatīviem. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulas (EK) Nr. 923/2005 7. pantu noteikts, ka minēto labību pārdot drīkst tikai liellopu, aitu un kazu audzētāju apvienībām vai kooperatīviem, vai arī pārstrādes rūpnīcām, kas ir noslēgušas sadarbības līgumus ar šādām apvienībām vai kooperatīviem.

| (4) | Tā kā saistībā ar transporta līguma sagatavošanu pārvaramo administratīvo šķēršļu dēļ ir notikusi aizkavēšanās, Portugāles iestādes lūdza pagarināt minēto produktu pārņemšanas, pārdošanas Portugāles tirgū un realizācijas termiņu līdz 2006. gada 30. aprīlim. No otras puses, tās lūdz dot iespēju attiecināt pārdošanu uz visām nozarēm, kas cietušas no sausuma, kurš iedragājis Portugāles lauksaimniecību. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā saistībā ar transporta līguma sagatavošanu pārvaramo administratīvo šķēršļu dēļ ir notikusi aizkavēšanās, Portugāles iestādes lūdza pagarināt minēto produktu pārņemšanas, pārdošanas Portugāles tirgū un realizācijas termiņu līdz 2006. gada 30. aprīlim. No otras puses, tās lūdz dot iespēju attiecināt pārdošanu uz visām nozarēm, kas cietušas no sausuma, kurš iedragājis Portugāles lauksaimniecību.

| (5) | Ņemot vērā stāvokli Portugāles tirgū, konkrēti, sausuma ilgstošo ietekmi uz Portugāles lauksaimniecību un uz labības piegādes apstākļiem, kādos jāstrādā uzņēmējiem, lai piegādātu labību apmierinošā stāvoklī, ir jāapmierina Portugāles iestāžu lūgums un jāatļauj labības piegāde visiem attiecīgajiem uzņēmējiem. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā stāvokli Portugāles tirgū, konkrēti, sausuma ilgstošo ietekmi uz Portugāles lauksaimniecību un uz labības piegādes apstākļiem, kādos jāstrādā uzņēmējiem, lai piegādātu labību apmierinošā stāvoklī, ir jāapmierina Portugāles iestāžu lūgums un jāatļauj labības piegāde visiem attiecīgajiem uzņēmējiem.

| (6) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 923/2005 ir jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 923/2005 ir jāgroza.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Graudaugu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Graudaugu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 923/2005 groza šādi.

| 1) | Regulas 1. panta 2. punktā minēto datumu “2005. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2006. gada 30. aprīlim”. |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. panta 2. punktā minēto datumu “2005. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2006. gada 30. aprīlim”.

| 2) | Regulas 7. panta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Piemērojot Regulas (EEK) Nr. 2131/93 4. pantu, minēto labību pārdot drīkst tikai tad, ja šo labību izlieto Portugālē.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 7. panta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Piemērojot Regulas (EEK) Nr. 2131/93 4. pantu, minēto labību pārdot drīkst tikai tad, ja šo labību izlieto Portugālē.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 156, 18.6.2005., 8. lpp.

2

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2109/2005

(2005. gada 21. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 716/96, ar ko pieņem ārkārtas atbalsta pasākumus liellopu gaļas tirgum Apvienotajā Karalistē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 39. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 716/96 (2) ir paredzēta Kopienas līdzfinansēta shēma, kas ļauj Apvienotajai Karalistei iepirkt par 30 mēnešiem vecākus liellopus un tos nokaut īpaši izraudzītās kautuvēs. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 716/96 (2) ir paredzēta Kopienas līdzfinansēta shēma, kas ļauj Apvienotajai Karalistei iepirkt par 30 mēnešiem vecākus liellopus un tos nokaut īpaši izraudzītās kautuvēs.

| (2) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Zinātnes ekspertu grupa bioloģiskā apdraudējuma jautājumos 2004. gada 21. aprīļa atzinumā par zinātnisko pamatojumu priekšlikumam izdarīt grozījumus Apvienotās Karalistes Datumpamatotajā eksporta shēmā (Date Based Export Scheme) un noteikumā par vecumu, kas pārsniedz trīsdesmit mēnešus (Over Thirty Months rule), ir secinājusi, ka liellopi, kas dzimuši vai audzēti Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam, jāizslēdz no pārtikas un barības ķēdēm, jo šajā dzīvnieku grupā ir vislielākā saslimstība ar govju sūkļveida encefalopātiju (GSE). Par liellopiem, kas dzimuši pēc minētās dienas, atzinumā ir secināts, ka patērētāju risks saslimt ar GSE ir tikpat liels, cik citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Zinātnes ekspertu grupa bioloģiskā apdraudējuma jautājumos 2004. gada 21. aprīļa atzinumā par zinātnisko pamatojumu priekšlikumam izdarīt grozījumus Apvienotās Karalistes Datumpamatotajā eksporta shēmā (Date Based Export Scheme) un noteikumā par vecumu, kas pārsniedz trīsdesmit mēnešus (Over Thirty Months rule), ir secinājusi, ka liellopi, kas dzimuši vai audzēti Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam, jāizslēdz no pārtikas un barības ķēdēm, jo šajā dzīvnieku grupā ir vislielākā saslimstība ar govju sūkļveida encefalopātiju (GSE). Par liellopiem, kas dzimuši pēc minētās dienas, atzinumā ir secināts, ka patērētāju risks saslimt ar GSE ir tikpat liels, cik citās dalībvalstīs.

| (3) | Ņemot vērā šo atzinumu, ar Komisijas 2005. gada 2. augusta Lēmumu 2005/598/EK, ar ko aizliedz laist tirgū jebkādam nolūkam paredzētus produktus, kuri iegūti no Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam dzimušiem vai audzētiem liellopiem, un ar ko šādus dzīvniekus atbrīvo no dažiem kontroles un izskaušanas pasākumiem, kuri paredzēti Regulā (EK) Nr. 999/2001 (3), ir noteikts, ka tirgū nevajadzētu laist produktus, kas sastāv no materiāliem, izņemot pienu, un kas iegūti no liellopiem, kuri dzimuši vai audzēti Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam, un produktus, kuru sastāvā ir minētie materiāli. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā šo atzinumu, ar Komisijas 2005. gada 2. augusta Lēmumu 2005/598/EK, ar ko aizliedz laist tirgū jebkādam nolūkam paredzētus produktus, kuri iegūti no Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam dzimušiem vai audzētiem liellopiem, un ar ko šādus dzīvniekus atbrīvo no dažiem kontroles un izskaušanas pasākumiem, kuri paredzēti Regulā (EK) Nr. 999/2001 (3), ir noteikts, ka tirgū nevajadzētu laist produktus, kas sastāv no materiāliem, izņemot pienu, un kas iegūti no liellopiem, kuri dzimuši vai audzēti Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam, un produktus, kuru sastāvā ir minētie materiāli.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 716/96 2. panta 1. punktā un 2. panta 3. punktā ir noteikta attiecīgi cena par kilogramu dzīvnieku, uz kuriem attiecas minētajā regulā paredzētā shēma, un līdzfinansējuma daļa, ko Kopiena sedz par viena dzīvnieka pirkumu. Ņemot vērā Lēmuma 2005/598/EK prasības, Regulā (EK) Nr. 716/96 paredzētajiem pirkumiem un Kopienas līdzfinansējumam jāaprobežojas ar dzīvniekiem, kas dzimuši vai audzēti Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 716/96 2. panta 1. punktā un 2. panta 3. punktā ir noteikta attiecīgi cena par kilogramu dzīvnieku, uz kuriem attiecas minētajā regulā paredzētā shēma, un līdzfinansējuma daļa, ko Kopiena sedz par viena dzīvnieka pirkumu. Ņemot vērā Lēmuma 2005/598/EK prasības, Regulā (EK) Nr. 716/96 paredzētajiem pirkumiem un Kopienas līdzfinansējumam jāaprobežojas ar dzīvniekiem, kas dzimuši vai audzēti Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam.

| (5) | Vienkāršības labad jāievieš nemainīgas likmes pirkuma cena par ikvienu dzīvnieku, kas nopirkts saskaņā ar shēmu. Lai ražotājus motivētu nevilcināties ar šo dzīvnieku realizāciju, nākamajos gados šī pirkuma cena pakāpeniski jāsamazina. |
| --- | --- |

(5)

Vienkāršības labad jāievieš nemainīgas likmes pirkuma cena par ikvienu dzīvnieku, kas nopirkts saskaņā ar shēmu. Lai ražotājus motivētu nevilcināties ar šo dzīvnieku realizāciju, nākamajos gados šī pirkuma cena pakāpeniski jāsamazina.

| (6) | Kopienai jālīdzfinansē 50 % no saskaņā ar shēmu veiktajiem pirkumiem. |
| --- | --- |

(6)

Kopienai jālīdzfinansē 50 % no saskaņā ar shēmu veiktajiem pirkumiem.

| (7) | Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no pašreizējās shēmas, kas attiecas uz vecumu, kurš pārsniedz trīsdesmit mēnešus, uz shēmu, kas attiecas tikai uz dzīvniekiem, kuri dzimuši vai audzēti Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam, jāprecizē datums, no kura šī otra shēma stāsies spēkā. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no pašreizējās shēmas, kas attiecas uz vecumu, kurš pārsniedz trīsdesmit mēnešus, uz shēmu, kas attiecas tikai uz dzīvniekiem, kuri dzimuši vai audzēti Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam, jāprecizē datums, no kura šī otra shēma stāsies spēkā.

| (8) | Ņemot vērā Apvienotās Karalistes iestāžu lēmumu no 2005. gada 1. janvāra piemērot vienreizējā maksājuma shēmu, kas paredzēta III sadaļā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (4), Regulas (EK) Nr. 716/96 2. panta 4. punkta noteikumi ir novecojuši, tādēļ tie jāsvītro. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Apvienotās Karalistes iestāžu lēmumu no 2005. gada 1. janvāra piemērot vienreizējā maksājuma shēmu, kas paredzēta III sadaļā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (4), Regulas (EK) Nr. 716/96 2. panta 4. punkta noteikumi ir novecojuši, tādēļ tie jāsvītro.

| (9) | Regula (EK) Nr. 716/96 attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Regula (EK) Nr. 716/96 attiecīgi jāgroza.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 716/96 groza šādi.

| 1) | Regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei atļauj pirkt jebkuru liellopu, kas dzimis vai audzēts Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam, kas ir bez manāmām klīniskām GSE pazīmēm, ko šai iestādei piedāvā jebkurš ražotājs vai tā pārstāvis un kas vismaz sešu mēnešus pirms pārdošanas atradies uzņēmumā Apvienotās Karalistes teritorijā.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei atļauj pirkt jebkuru liellopu, kas dzimis vai audzēts Apvienotajā Karalistē līdz 1996. gada 1. augustam, kas ir bez manāmām klīniskām GSE pazīmēm, ko šai iestādei piedāvā jebkurš ražotājs vai tā pārstāvis un kas vismaz sešu mēnešus pirms pārdošanas atradies uzņēmumā Apvienotās Karalistes teritorijā.”

| 2) | Regulas 2. pantu groza šādi.






  a) | Tā 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Cena, kas Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei saskaņā ar 1. panta 1. punktu maksājama ražotājiem vai to pārstāvjiem, ir:






  — | EUR 360 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts līdz 2006. gada 31. decembrim, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Regulas 2. pantu groza šādi.

a)

Tā 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Cena, kas Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei saskaņā ar 1. panta 1. punktu maksājama ražotājiem vai to pārstāvjiem, ir:

—

EUR 360 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts līdz 2006. gada 31. decembrim,

| — | EUR 324 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

EUR 324 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim,

| — | EUR 292 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.” |
| --- | --- |

—

EUR 292 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.”

| b) | Tā 2. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

Tā 2. punktu svītro.

| c) | Tā 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Par katru nopirkto dzīvnieku, kas iznīcināts saskaņā ar 1. panta noteikumiem, Apvienotajai Karalistei radušos izdevumus par 1. panta 1. punktā minētajiem pirkumiem Kopiena līdzfinansē šādā apmērā:






  — | EUR 180 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts līdz 2006. gada 31. decembrim, |
| --- | --- | --- |

c)

Tā 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Par katru nopirkto dzīvnieku, kas iznīcināts saskaņā ar 1. panta noteikumiem, Apvienotajai Karalistei radušos izdevumus par 1. panta 1. punktā minētajiem pirkumiem Kopiena līdzfinansē šādā apmērā:

—

EUR 180 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts līdz 2006. gada 31. decembrim,

| — | EUR 162 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

EUR 162 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim,

| — | EUR 146 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.” |
| --- | --- |

—

EUR 146 par vienu dzīvnieku, ja pirkums veikts laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.”

| d) | Tā 4. punktu svītro. |
| --- | --- |

d)

Tā 4. punktu svītro.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 23. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 99, 20.4.1996., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 667/2003 (OV L 96, 12.4.2003., 13. lpp.).

2

(3)  OV L 204, 5.8.2005., 22. lpp.

3

(4)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 118/2005 (OV L 24, 27.1.2005., 15. lpp.).

4

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/27

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 2. decembris),

lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Protokolu par augsnes aizsardzību, Protokolu par enerģētiku un Protokolu par tūrismu, kas pievienoti Alpu Konvencijai

(2005/923/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Konvencija par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) ir Eiropas Kopienas vārdā noslēgta ar Padomes Lēmumu 96/191/EK (1). |
| --- | --- |

(1)

Konvencija par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) ir Eiropas Kopienas vārdā noslēgta ar Padomes Lēmumu 96/191/EK (1).

| (2) | Protokols par augsnes aizsardzību, Protokols par enerģētiku un Protokols par tūrismu ir būtisks posms Alpu Konvencijas īstenošanā, un Kopiena ir apņēmusies īstenot minētās konvencijas mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Protokols par augsnes aizsardzību, Protokols par enerģētiku un Protokols par tūrismu ir būtisks posms Alpu Konvencijas īstenošanā, un Kopiena ir apņēmusies īstenot minētās konvencijas mērķus.

| (3) | Ar Alpiem saistītās ekonomikas, sociālās un ekoloģiskās pārrobežu problēmas joprojām ir nopietns uzdevums, kam jāpievēršas šajā ļoti apdraudētajā apgabalā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Alpiem saistītās ekonomikas, sociālās un ekoloģiskās pārrobežu problēmas joprojām ir nopietns uzdevums, kam jāpievēršas šajā ļoti apdraudētajā apgabalā.

| (4) | Alpu reģionā būtu jāveicina un jāstiprina Kopienas politika, jo īpaši prioritārajās darbības jomās, kas paredzētas 6. Vides rīcības programmā (2). |
| --- | --- |

(4)

Alpu reģionā būtu jāveicina un jāstiprina Kopienas politika, jo īpaši prioritārajās darbības jomās, kas paredzētas 6. Vides rīcības programmā (2).

| (5) | Būtu jāparaksta minētie protokoli un jāapstiprina pievienotās deklarācijas, |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāparaksta minētie protokoli un jāapstiprina pievienotās deklarācijas,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Zalcburgā 1991. gada 7. novembrī parakstītās Alpu Konvencijas Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu parakstīšana, ņemot vērā Padomes lēmumu par minēto protokolu noslēgšanu.

Protokolu un tiem pievienoto deklarāciju teksti ir pievienoti šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt 1. pantā minētos protokolus, ņemot vērā to noslēgšanu, kā arī deponēt deklarācijas.

Briselē, 2005. gada 2. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. BECKETT

---

(1)  OV L 61, 12.3.1996., 31. lpp.

1

(2)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

2

---

EIROPAS KOPIENAS DEKLARĀCIJAS

Eiropas Kopienas Deklarācija par 12. panta 3. punktu Alpu Konvencijas Protokolā par augsnes aizsardzību

Eiropas Kopiena norāda, ka Protokola par augsnes aizsardzību 12. panta 3. punkts būtu jāinterpretē saskaņā ar spēkā esošajiem EK tiesību aktiem, un jo īpaši Padomes Direktīvu 86/278/EEK (1986. gada 12. jūnijs) par vides, jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā izmantojot notekūdeņu dūņas (1). Eiropas Kopiena uzskata, ka no agronomijas viedokļa dūņām var būt vērtīgas īpašības un ka tās var izmantot lauksaimniecībā, ja vien tās izmanto pareizi. Izmantojot dūņas, nedrīkst pasliktināt augsnes un lauksaimniecības produktu kvalitāti, kā izklāstīts minētās direktīvas 7. apsvērumā, kā arī nedrīkst izraisīt kaitīgu iedarbību uz cilvēkiem (tieša un netieša ietekme uz cilvēku veselību), dzīvniekiem, augiem un vidi, kā izklāstīts minētās direktīvas 5. apsvērumā un 1. pantā. Dūņas var izmantot gadījumos, kad tās labvēlīgi iespaidotu augsni, vai arī laukaugu un kultūraugu mēslošanai.

Eiropas Kopienas Deklarācija par 17. panta 2. punktu Alpu Konvencijas Protokolā par augsnes aizsardzību

Protokola par augsnes aizsardzību 17. panta 2. punkts būtu jāinterpretē saskaņā ar EK tiesību aktiem un tā, lai nodrošinātu, ka atkritumu apsaimniekošanas plānus atkritumu un atlieku iepriekšējai apstrādei, apstrādei un apglabāšanai izstrādā un īsteno tā, lai izvairītos no augsnes piesārņojuma un nodrošinātu saderību ne tikai ar vides standartiem, bet arī ar cilvēku veselību.

Eiropas Kopienas Deklarācija par 19. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu Alpu Konvencijas Protokolā par augsnes aizsardzību

Attiecībā uz Protokola par augsnes aizsardzību 19. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu vienotajai novērošanas sistēmai attiecīgos gadījumos vajadzētu būt pēc iespējas sadarbspējīgai ar Zemes novērošanas sistēmu globālo tīklu (GEOSS), un tai būtu jāņem vērā datubāze, ko dalībvalstis ir izveidojušas atbilstīgi EK tiesību aktiem par novērošanu, datu vākšanu un metadatiem.

Eiropas Kopienas Deklarācija attiecībā uz atrunu par 9. pantu Alpu Konvencijas Protokolā par enerģētiku

Protokola par enerģētiku 9. pants attiecas uz kodolenerģētikas jautājumiem. Tiktāl, ciktāl tas skar Eiropas Kopienu, 9. pantā minētās prasības ir noteiktas Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgumā. Lēmums, ar ko Alpu Konvencija tika ratificēta, pamatojas nevis uz Euratom līgumu, bet gan tikai uz EK līgumu. Lēmumam, ar ko atļauj parakstīt protokolu, būs tas pats juridiskais pamats. Tādējādi, kad protokols stāsies spēkā attiecībā uz Kopienu, Protokola par enerģētiku 9. pants Eiropas Kopienai neuzliks saistības.

---

(1)  OV L 181, 4.7.1986., 6. lpp.

---

TULKOJUMS

PROTOKOLS

par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu augsnes aizsardzības jomā

Protokols “Augsnes aizsardzība”

Preambula

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,

MONAKO FIRSTISTE,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,

kā arī

EIROPAS KOPIENA

SASKAŅĀ AR misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu,

IZPILDOT saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta,

AR MĒRĶI samazināt kvantitatīva un kvalitatīva rakstura iedarbību uz augsni, proti, pielietojot zemkopībā un mežsaimniecībā augsni aizsargājošas metodes un izmantojot augsni ekonomiski, kavējot tās eroziju, kā arī ierobežojot tās ūdens necaurlaidību,

ATZĪSTOT, ka Alpu augsnes aizsardzība, tās ilgstpējīga apsaimniekošana un atjaunošana dabiskajām funkcijām pārveidotajās vietās ir visu kopējās interesēs,

ATZĪSTOT, ka Alpi ir viena no lielākajām dabiskajām vienlaidu telpām Eiropā ar ekoloģisku daudzveidību un ārkārtīgi jutīgām ekosistēmām, kuru funkcionēšanas spēja jāaizsargā,

PĀRLIECINĀTAS par to, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem pašiem noteikt savus sociālās, kultūras un ekonomiskās attīstības projektus un piedalīties to īstenošanā pastāvošajos institucionālajos ietvaros,

APZINOTIES, ka, no vienas puses, Alpu telpa ir nozīmīga dzīves un ekonomiskās darbības vide vietējiem iedzīvotājiem un atpūtas telpa citu reģionu iedzīvotājiem, un, no otras puses, augsnes funkciju aizsardzība var tikt apdraudēta dažādu prasību izmantošanas dēļ, kas koncentrējas šaurā Alpu telpā, un to, ka šā iemesla dēļ ekonomiskās intereses jāsaskaņo ar ekoloģiskajām prasībām,

ATZĪSTOT to, ka augsne ieņem īpašu vietu ekosistēmās, ka tās atjaunošana, kā arī sabojātās augsnes reģenerēšana notiek ļoti lēnām, ka Alpu telpas topogrāfisko īpatnību dēļ augsnes erozija varētu intensificēties, ka, no vienas puses, augsne ir piesārņojuma savācēja un, no otras puses, piesārņotā augsne var būt piesārņojuma nesējs citās blakus esošās ekosistēmās un radīt risku cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem,

APZINOTIES, ka augsnes izmantošana, proti, urbanizācijas, ražošanas un amatniecības attīstības dēļ ar infrastruktūru, izrakteņu ieguves vietām, tūrismu, lauksaimniecību un mežsaimniecību, kā arī transportu var novest pie kvalitatīva vai kvantitatīva rakstura augsnes apdraudēšanas, un, izejot no tā, būtu nepieciešams piedāvāt atbilstīgus un integrētus pasākumus, lai novērstu, kā arī ierobežotu un vērstu par labu šos kaitējumus,

UZSKATOT, ka augsnes aizsardzībai ir daudzveidīga iedarbība uz citām Alpu telpas politikām un ka tai tāpēc jātiek koordinētai ar citām disciplīnām un sektoriem,

PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt risinātas tikai pārrobežu ietvaros un prasa kopējus pasākumus no Alpu valstu puses, kas jāizstrādā protokolu parakstošajām pusēm, vadoties no esošajiem līdzekļiem,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

1. pants

Mērķi

1.   Šis protokols domāts Alpu Konvencijas Līgumslēdzēju pušu saistību īstenošanai augsnes aizsardzības jomā.

2.   Augsne:

| 1) | tādās dabiskās funkcijās kā:






  a) | cilvēku, dzīvnieku, augu un mikroorganismu vitālā bāze un dzīves telpa; |
| --- | --- | --- |

1)

tādās dabiskās funkcijās kā:

a)

cilvēku, dzīvnieku, augu un mikroorganismu vitālā bāze un dzīves telpa;

| b) | dabas un ainavas zīmīga sastāvdaļa; |
| --- | --- |

b)

dabas un ainavas zīmīga sastāvdaļa;

| c) | ekosistēmas daļa, īpaši ar tās ūdens un barības elementu cikliem; |
| --- | --- |

c)

ekosistēmas daļa, īpaši ar tās ūdens un barības elementu cikliem;

| d) | pārveidošanas un regulēšanas vide vielu piegādē, proti, ar tās filtrēšanas, buferzonas efekta, rezervāta īpašībām, īpaši pazemes ūdeņu aizsardzībā; |
| --- | --- |

d)

pārveidošanas un regulēšanas vide vielu piegādē, proti, ar tās filtrēšanas, buferzonas efekta, rezervāta īpašībām, īpaši pazemes ūdeņu aizsardzībā;

| e) | ģenētisks rezervāts; |
| --- | --- |

e)

ģenētisks rezervāts;

| 2) | dabas un kultūras vēstures arhīva funkcijās un |
| --- | --- |

2)

dabas un kultūras vēstures arhīva funkcijās un

| 3) | ar nolūku saglabāt tās izmantošanu kā:






  a) | lauksaimniecības teritoriju, ieskaitot augu kultūras un mežsaimniecību; |
| --- | --- | --- |

3)

ar nolūku saglabāt tās izmantošanu kā:

a)

lauksaimniecības teritoriju, ieskaitot augu kultūras un mežsaimniecību;

| b) | urbanizācijas un tūrisma nodarbību teritoriju; |
| --- | --- |

b)

urbanizācijas un tūrisma nodarbību teritoriju;

| c) | vietu citai saimnieciskai darbībai – transportam, apgādei un piegādei, ūdens un atkritumu izvešanai; |
| --- | --- |

c)

vietu citai saimnieciskai darbībai – transportam, apgādei un piegādei, ūdens un atkritumu izvešanai;

| d) | dabas resursu ieguvi; |
| --- | --- |

d)

dabas resursu ieguvi;

ir ilgstoši saglabājama visās tās sastāvdaļās. It īpaši, ilgstoši kvalitatīvi un kvantitatīvi jāgarantē un jāaizsargā augsnes kā ekosistēmas būtiskā elementa ekoloģiskās funkcijas. Jāveicina izpostītās augsnes atjaunošana.

3.   Pielietojamo pasākumu mērķis it īpaši ir augsnes izmantošana piemēroti vietai, ekonomiska platības izmantošana, erozijas un augsnes struktūras bojāšanas aizkavēšana, kā arī augsni piesārņojošu vielu lietošanas samazināšana.

4.   It īpaši aizsargājama un veicināma ir Alpu telpai tipiskā augsnes daudzveidība un tai raksturīgās vietas.

5.   Šim nolūkam par īpaši svarīgu uzskatāms preventīvais princips, kas ietver garantijas funkcionēšanas spējai un iespējām izmantot augsni dažādiem mērķiem, kā arī nodrošina tās pieejamību nākamajām paaudzēm ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

2. pants

Pamata pienākumi

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas veikt nepieciešamos juridiskos un administratīvos pasākumus, lai nodrošinātu Alpu telpas augsnes aizsardzību. Šo pasākumu uzraudzīšanu īstenos un par to atbildēs valstu varas iestādes.

2.   Ja pastāv nopietns un ilgstošs apdraudējuma risks augsnes funkcionēšanas spējām, par prioritāriem jāuzskata galvenokārt aizsardzības, nevis izmantošanas aspekti.

3.   Līgumslēdzējas puses izskata iespējas atbalstīt šajā protokolā minētos pasākumus Alpu telpas augsnes aizsardzībai ar fiskāliem un/vai finansiāliem pasākumiem. Īpaši atbalstāmi būtu pasākumi, kas savienojami ar augsnes aizsardzību un augsnes ekonomiskas un ekoloģiskas izmantošanas mērķiem.

3. pants

Šo mērķu ievērošana citās politikas jomās

Līgumslēdzējas puses apņemas arī ņemt vērā šā protokola mērķus citās politikas jomās. Alpos tas it īpaši attiecas uz teritorijas labiekārtošanas, urbanizācijas un transporta, enerģijas, lauksaimniecības un mežsaimniecības, izejvielu apsaimniekošanas, ražošanas, amatniecības, tūrisma, dabas aizsardzības un ainavas uzturēšanas, ūdens, atkritumu un gaisa kvalitātes pārvaldīšanas sektoriem.

4. pants

Vietējo pašvaldību piedalīšanās

1.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros katra Līgumslēdzēja puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veicinātu solidaritāti par atbildību, lai izmantotu un attīstītu sinerģiju Alpu telpā, pielietojot augsnes aizsardzības politiku, kā arī īstenojot no tās izrietošos pasākumus.

2.   Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības pilntiesīgi piedalās dažādās politikas un pasākumu sagatavošanas un īstenošanas stadijās, ievērojot savas atbildības sfēras pastāvošajos institucionālajos ietvaros.

5. pants

Starptautiskā sadarbība

1.   Līgumslēdzējas puses atbalsta pastiprinātu starptautisko sadarbību starp atbilstīgajām institūcijām, proti, zemes kadastrālās vērtības noteikšanā, augsnes novērošanā, aizsargājamo, riska un piesārņoto zonu norobežošanā un uzraudzīšanā, kā arī datu bāzu nodrošināšanā un saskaņošanā, Alpu augsnes aizsardzības pētījumu koordinēšanā, kā arī savstarpējā informēšanā.

2.   Līgumslēdzējas puses apņemas izvairīties no starptautiskas sadarbības šķēršļiem starp administratīvajām teritoriālajām vienībām Alpu telpā un veicināt kopējo problēmu risināšanu tam vispiemērotākajā līmenī.

3.   Kad pasākumu augsnes aizsardzībai noteikšana attiecas uz nacionālo vai starptautisko līmeni, pašvaldībām jābūt iespējai efektīvā veidā paust iedzīvotāju intereses.

II   NODAĻA

SPECIFISKIE PASĀKUMI

6. pants

Zonu norobežošana

Līgumslēdzējas puses raugās, lai aizsardzības vērtās augsnes tiktu iekļautas aizsargājamo teritoriju robežās. It īpaši aizsargājami ir raksturīgi akmens un klinšu veidojumi vai tādi, kam ir īpaša nozīme zemes evolūcijas izzināšanā.

7. pants

Ekonomiska un saudzīga augsnes izmantošana

1.   Izstrādājot un īstenojot plānus un/vai programmas, uz kuriem attiecas protokola “Par teritorijas iekārtošanu un ilgstpējīgu attīstību” 9. panta 3. daļa, jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt augsni, tas ir, ekonomiska augsnes un tās platību izmantošana.

2.   Lai ierobežotu augsnes ūdens necaurlaidību un noslodzi, Līgumslēdzējas puses raugās, lai tiktu izmantoti platību ekonomējoši būvniecības veidi. Urbanizācijas gadījumā tās dod priekšroku iekšējām zonām, ierobežojot apdzīvoto vietu ekspansiju.

3.   Pētot lielo projektu ietekmi uz vidi un telpu ražošanā, celtniecībā un inftrastruktūrā, proti, transporta, enerģijas un tūrisma jomā, saskaņā ar nacionālo tiesību aktu procedūru jāņem vērā augsnes aizsardzība un piedāvājuma platības ierobežojumi Alpu telpā.

4.   Ja dabiskie apstākļi to atļauj, vairs neizmantojamās vai pārveidotās platības, kur, piemēram, iekārtotas atkritumu izgāztuves, uzbērumi, infrastruktūras, slēpošanas trases, augsne jāatjauno vai jāatkopj.

8. pants

Ekonomiska izejvielu izmantošana un ieguve, saudzējot augsni

1.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai notiktu ekonomiska no augsnes iegūto izejvielu izmantošana. Tās rīkojas tādējādi, lai vispirms tiktu lietoti aizstājošie produkti un izmantotas pārstrādes iespējas vai tiktu veicināta to attīstīšana.

2.   Ekspluatējot, apstrādājot un izmantojot no augsnes iegūtas izejvielas, pēc iespējas jāsamazina citu augsnes funkciju skaršana. Zonās, kas īpaši svarīgas augsnes funkciju aizsardzībai, un zonās, kas paredzētas dzeramā ūdens ieguvei, vajadzētu atteikties no izejvielu iegūšanas.

9. pants

Mitro un kūdraino augsnes zonu aizsardzība

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas aizsargāt augstos un zemos kūdrājus. Šai nolūkā vidējos termiņos nepieciešams pilnībā pāriet uz kūdras aizstājējiem.

2.   Mitrās un kūdrainās zonās, izņemot pamatotus izņēmuma gadījumus, jāierobežo drenāža, saglabājot pastāvošos tīklus. Jāveicina pasākumi, lai atjaunotu jau meliorēto zonu dabisko stāvokli.

3.   Kūdrainās augsnes vispār nebūtu jāizmanto vai arī, ja tās jau tiek zemkopībā izmantotas, tad jāekspluatē tā, lai saglabātu to specifiku.

10. pants

Riska zonu norobežošana un kopšana

1.   Līgumslēdzējas puses vienojas atzīmēt kartē ģeoloģiskiem, hidroģeoloģiskiem un hidroloģiskiem riskiem pakļautās Alpu zonas, it īpaši zemes kustībām (noslīdējumi, izskalojumi, nobrukumi), šļūdoņiem un plūdiem pakļautās zonas, un tās iereģistrēt zemes kadastrā, un nepieciešamības gadījumā norobežot riska zonas. Vajadzības gadījumā jāņem vērā seismiskie riski.

2.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai riska zonās pēc iespējas tiktu izmantoti dabai tuvi inženiertehniskie līdzekļi, izmantojot vietējos un tradicionālos materiālus, kas piemēroti ainavas nosacījumiem. Šiem pasākumiem jātiek atbalstītiem ar piemērotiem mežkopības pasākumiem.

11. pants

Erozijas apdraudēto Alpu zonu norobežošana un kopšana

1.   Līgumslēdzējas puses vienojas kartografēt erozijas plaši skartās Alpu zonas un iereģistrēt tās zemes kadastrā, vadoties no salīdzināmiem kritērijiem augsnes erozijas kvantitātes noteikšanā, ja tas nepieciešams materiālo vērtību aizsardzībai.

2.   Augsnes erozija jāierobežo līdz stingram minimumam. Augsnes erozijas un noslīdējumu sabojātās platības jāatveseļo tā, kā tas nepieciešams cilvēku un materiālo vērtību aizsardzībai.

3.   Lai aizsargātu cilvēkus un materiālās vērtības, nepieciešams dot priekšroku dabai tuvu tehniku izmantošanai hidraulikas, inženierijas un mežsaimniecības jomā, lai kavētu eroziju ūdens iedarbībā un samazinātu avotu straumju ietekmi.

12. pants

Lauksaimniecība, augkopība un mežsaimniecība

1.   Lai aizsargātos pret eroziju un kaitīgu augsnes sablietēšanos, Līgumslēdzējas puses apņemas izmantot labas prakses paraugus, vietējiem apstākļiem piemērotu paņēmienu izmantošanu zemkopībā, augkopībā un mežsaimniecībā.

2.   Attiecībā uz ķīmisko vielu lietošanu saistībā ar minerālmēslu vai fitosanitāru produktu lietošanu, Līgumslēdzējas puses cenšas izstrādāt un īstenot kopīgus kritērijus labai tehniskai praksei. Minerālmēslu daba un daudzums, kā arī to izkaisīšanas laiks jāpielāgo augu nepieciešamībām, ņemot vērā augsnē iegūstamās un organiskās izcelsmes barības vielas, kā arī augu kultūru un vides apstākļiem. Šeit var palīdzēt ekoloģisko/bioloģisko un ražošanas integrēto metožu pielietošana un dzīvnieku turēšanas griestu noteikšana, izejot no vides dabiskajiem apstākļiem un augu valsts.

3.   Alpu ganībās īpaši nepieciešams samazināt minerālmēslu un sintētisko fitosanitāro produktu lietošanu. Vajadzētu atteikties no notekūdeņu dubļu izmantošanas.

13. pants

Mežkopības un citi pasākumi

1.   Kalnu mežos, kas lielā mērā aizsargā pašu augšanas vietu un, galvenokārt, apdzīvotās vietas, transporta infrastruktūru, apstrādājamās un citas platības, Līgumslēdzējas puses apņemas piešķirt prioritāti šai aizsargājošai funkcijai un orientēt mežu apsaimniekošanu, vadoties no aizsardzības mērķa. Kalnu mežiem jāsaglabājas to vietās.

2.   It īpaši mežam jātiek izmantotam un uzturētam tā, lai izvairītos no augsnes erozijas un augsnes kaitīgas sablietēšanās. Šai nolūkā jāveicina vietai piemērota mežkopība un dabiska mežu atjaunošanās.

14. pants

Tūrisma infrastruktūru ietekme

1.   Līgumslēdzējas puses darbosies tādējādi, lai vispiemērotākajā veidā:

| — | izvairītos no negatīvas tūrisma darbību ietekmes uz Alpu augsni, |
| --- | --- |

—

izvairītos no negatīvas tūrisma darbību ietekmes uz Alpu augsni,

| — | stabilizētu cik vien iespējams augsnes, kurās notikušas izmaiņas sakarā ar intensīvu tūrisma industriju, atjaunojot augu klājumu un izmantojot dabai tuvas inženiertehniskās metodes. Turpmāka izmantošana būtu jāievirza tā, lai šādu kaitējumu nodarīšana neatkārtotos, |
| --- | --- |

—

stabilizētu cik vien iespējams augsnes, kurās notikušas izmaiņas sakarā ar intensīvu tūrisma industriju, atjaunojot augu klājumu un izmantojot dabai tuvas inženiertehniskās metodes. Turpmāka izmantošana būtu jāievirza tā, lai šādu kaitējumu nodarīšana neatkārtotos,

| — | būvatļaujas un slēpošanas trašu izlīdzināšanas atļaujas mežos ar aizsargājošu funkciju tiktu piešķirtas tikai izņēmuma kārtā un tikai tad, kad uzsākti kompensācijas pasākumi, un nekādas atļaujas netiktu piešķirtas nestabilās zonās. |
| --- | --- |

—

būvatļaujas un slēpošanas trašu izlīdzināšanas atļaujas mežos ar aizsargājošu funkciju tiktu piešķirtas tikai izņēmuma kārtā un tikai tad, kad uzsākti kompensācijas pasākumi, un nekādas atļaujas netiktu piešķirtas nestabilās zonās.

2.   Ķīmiskas un bioloģiskas piedevas, kas tiek lietotas trašu sagatavošanā, nebūs pieļaujamas, izņemot gadījumus, kad tām ir sertifikāts par atbilstību vides prasībām.

3.   Gadījumos, kad konstatēti nopietni augsnes un veģetācijas kaitējumi, Līgumslēdzējas puses uzņemsies veikt nepieciešamos pasākumus, lai visīsākajā laikā atjaunotu dabisko stāvokli.

15. pants

Piesārņojošu vielu ierobežošana

1.   Līgumslēdzējas puses uzņemsies pūles, lai iespēju robežās un profilakses nolūkos samazinātu augsnes piesārņošanu ar atmosfēru, ūdeņiem, atkritumiem un videi kaitīgām vielām. Prioritāte tiks piešķirta pasākumiem, kas ierobežo izmešus tās rašanās vietā.

2.   Lai izvairītos no augsnes piesārņošanas bīstamu vielu lietošanas rezultātā, Līgumslēdzējas puses uzsāk tehniskus pasākumus, paredz veikt kontroli un izstrādā pētījumu programmas un informācijas akcijas.

16. pants

Ekoloģisku atkausēšanas un kaisāmo materiālu izmantošana

Līgumslēdzējas puses apņemas samazināt atkausēšanas sāls izmantošanu un iespēju robežās izmantot tādas mazāk piesārņojošas pretslīdēšanas vielas kā oļus un smiltis.

17. pants

Piesārņota augsne, agrāk piesārņotas vietas, atkritumu apsaimniekošanas programmas

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas uzskaitīt un aprakstīt agrāk piesārņotās vietas un teritorijas, kuras uzskata par iespējami piesārņotām (agrāk piesārņoto vietu saraksts), lai izskatītu šo teritoriju stāvokli un novērtētu to riskus ar salīdzināmām metodēm.

2.   Lai izvairītos no augsnes piesārņošanas un veiktu to atkritumu un nogulšņu, kas savienojami ar vides aizsardzību, pirmapstrādi, apstrādi un apglabāšanu, jāizstrādā un jāīsteno atkritumu apsaimniekošanas programmas.

18. pants

Papildu pasākumi

Līgumslēdzējas puses augsnes aizsardzībai var veikt papildu pasākumus, kas minēti šai protokolā.

III   NODAĻA

PĒTĪJUMI, MĀCĪBAS UN INFORMĀCIJA

19. pants

Pētījumi un novērojumi

1.   Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā veicina un saskaņo sistemātiskus pētījumus un novērojumus, kas lietderīgi šā protokola mērķu sasniegšanai.

2.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai sistemātisko pētījumu un novērojumu nacionālie rezultāti tiktu integrēti kopīgā pastāvīgā novērojumu un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabiedrībai pastāvošajos institucionālajos ietvaros.

3.   Līgumslēdzējas puses vienojas koordinēt savus Alpu pētījumu projektus par augsnes aizsardzību, ņemot vērā citus nacionālos un starptautiskos pētījumu virzienus un plāno veikt kopīgas pētniecības darbības.

4.   Īpaša uzmanība tikt pievērsta augsnes ievainojamības izvērtēšanai dažādu cilvēku darbību rezultātā, reģenerācijas spēju izvērtēšanai, kā arī labāk piemēroto tehniku izpētei.

20. pants

Saskaņotas datu bāzes veidošana

1.   Līgumslēdzējas puses Alpu informācijas un novērošanas sistēmas ietvaros vienojas izveidot datu bāzes ar salīdzināmiem datiem (augsnei raksturīgi parametri, paraugi, analīzes metodes, izvērtēšana) un radīt iespēju datu apmaiņai.

2.   Līgumslēdzējas puses vienojas par augsnei bīstamajām vielām, kas analizējamas prioritārā kārtībā, un uzstāda par mērķi atrast salīdzināmus novērtēšanas kritērijus.

3.   Līgumslēdzējas puses uzstāda par mērķi pārskatīt Alpu telpas augsnes stāvokli uzskatāmā veidā, uz vienotiem novērtējuma pamatiem un pielietojot saskaņotas metodes, ievērojot ģeoloģisko un hidroģeoloģisko situāciju.

21. pants

Pastāvīgu vides novērošanas punktu izveidošana un novērojumu koordinēšana

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas Alpu telpā izveidot pastāvīgus novērošanas punktus (kontrole un tehniskā uzraudzība) un iekļaut tos visu Alpu augsnes novērošanas tīklā.

2.   Līgumslēdzējas puses vienojas koordinēt savu valstu augsnes pētījumus ar vides uzraudzības institūcijām gaisa, ūdens, augu un dzīvnieku valsts sektoros.

3.   Šo pētījumu ietvaros Līgumslēdzējas puses izveidos augsnes paraugu datu banku, vadoties no salīdzināmiem kritērijiem.

22. pants

Apmācība un informācija

Līgumslēdzējas puses veicina pamata un tālāko apmācību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un īstenošanu.

IV   NODAĻA

ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA

23. pants

Īstenošana

Līgumslēdzējas puses apņemas raudzīties, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot jebkurus piemērotus pasākumus pastāvošajos institucionālajos ietvaros.

24. pants

Pienākumu ievērošanas kontrole

1.   Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai par pasākumiem, kas veikti šā protokolu īstenošanai. Ziņojumos apskatīts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Šo ziņojumu periodiskumu nosaka Alpu konference.

2.   Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrietošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstīgajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus.

3.   Pastāvīgā Komisija raksta ziņojumu par Līgumslēdzēju pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adresējot to Alpu konferencei.

4.   Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. Ja tā konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt rekomendācijas.

25. pants

Noteikumu efektivitātes novērtēšana

1.   Līgumslēdzējas puses regulāri izskata un novērtē šā protokola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu sasniegšanai, tās izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā protokolā.

2.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros šai novērtēšanā tiek iesaistītas pašvaldības. Iespējams konsultēties ar šai jomā aktīvām nevalstiskajām organizācijām.

V   NODAĻA

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

26. pants

Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība

1.   Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta un citu atbilstīgu konvencijas pantu nozīmē.

2.   Neviena valsts nevar kļūt par Līgumslēdzēju pusi, ja nav parakstījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denonsēšana ir līdzvērtīga šā protokola denonsēšanai.

3.   Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgumslēdzējas puses.

27. pants

Parakstīšana un ratificēšana

1.   Šo protokolu var parakstīt no 1998. gada 16. oktobra valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1998. gada 16. novembra to var parakstīt Austrijas Republikā kā depozitārijā.

2.   Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumentu.

3.   Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, protokols stājas spēkā trīs mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instruments. Pēc šā protokola grozījumu stāšanās spēkā, jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem.

28. pants

Paziņojumi

Depozitārijs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus:

| a) | visus parakstus; |
| --- | --- |

a)

visus parakstus;

| b) | ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesniegšanas; |
| --- | --- |

b)

ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesniegšanas;

| c) | visus spēkā stāšanās datumus; |
| --- | --- |

c)

visus spēkā stāšanās datumus;

| d) | visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus; |
| --- | --- |

d)

visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus;

| e) | visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumus. |
| --- | --- |

e)

visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumus.

To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu.

Sastādīts Bledā 1998. gada 16. oktobrī franču, vācu, itāliešu un slovēņu valodā ar vienādu juridisko spēku vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārijs nodod apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm.

---

PROTOKOLS

par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu enerģijas jomā

Protokols “Enerģija”

Preambula

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,

MONAKO FIRSTISTE,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,

kā arī

EIROPAS KOPIENA

SASKAŅĀ AR misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu,

IZPILDOT saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta,

APZINOTIES tādu enerģijas ražošanas, piegādes un izmantošanas veidu nozīmi, kas saudzē dabu un ainavu un ir savienojami ar vides aizsardzību un veicinātu enerģijas taupīšanas pasākumus,

IEVĒROJOT nepieciešamību samazināt siltumnīcas efektu veicinošu gāzu emisiju arī Alpu telpā un tādējādi ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām saistības,

PĀRLIECINĀTAS par to, ka nepieciešams harmonizēt ekonomiskās intereses un ekoloģijas prasības,

APZINOTIES to, ka Alpu videi ir īpaša nozīme Eiropas kartē un tā ģeomorfiskā nozīmē veido klimata, ūdens, veģetācijas, faunas, ainavas un kultūras dabas mantojumu, kas ir gan vienots, gan daudzveidīgs, un augstie kalni, ielejas un Alpu pakāje ir vides vienības, kuru aizsargāšana nav tikai Alpu valstu pienākums,

APZINOTIES to, ka Alpi ir ne tikai dzīves un darba vieta vietējiem iedzīvotājiem, bet tiem ir arī ļoti liela nozīme ārpus Alpiem esošām teritorijām, jo tie ir tranzīta reģions ne tikai Eiropas pasažieru un preču pārvadājumiem, bet arī starptautiskiem enerģijas piegādes tīkliem,

ŅEMOT VĒRĀ Alpu telpas vides jutību, it īpaši enerģijas ražošanas, transportēšanas un lietošanas jomā, kas atrodas mijiedarbībā ar dabas aizsardzības aspektiem, teritorijas labiekārtošanu un augsnes izmantošanu,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka pastāv vides aizsardzības riski, it īpaši iespējamās klimata pārmaiņas cilvēka darbības rezultātā, ir nepieciešams pievērst īpašu uzmanību ciešajām saitēm starp cilvēka ekonomiskajām un sociālajām darbībām un ekosistēmu saglabāšanu, kas prasa Alpu telpai piemērotus un daudzveidīgus pasākumus, kopīgi vienojoties ar vietējiem iedzīvotājiem, politiskajām institūcijām un ekonomiskajām un sociālajām organizācijām,

PĀRLIECINĀTAS par to, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem noteikt savu sociālās, kultūras un ekonomiskās attīstības plānu un piedalīties tā īstenošanā pastāvošajos institucionālajos ietvaros,

PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt atrisinātas tikai pārrobežu ietvaros un prasa kopīgus pasākumus no Alpu valstīm un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām,

PĀRLIECINĀTAS par to, ka enerģijas nodrošinājums ir nozīmīgs ekonomiskās un sociālās attīstības faktors gan Alpu telpā, gan ārpus tās,

APZINOTIES tādu ekonomikas instrumentu tālākas izmantošanas un attīstības nozīmi, pateicoties kuriem varētu labāk ņemt vērā patiesās izmaksas enerģijas cenas aprēķinos,

PĀRLIECINĀTAS par to, ka Alpu telpa ilgstoši apmierina enerģijas pieprasījumu Eiropā un ka tai pašai – bez pietiekamiem dzeramā ūdens resursiem – nepieciešami pietiekami enerģētiskie resursi, lai uzlabotu iedzīvotāju dzīves apstākļus un celtu ekonomisko produktivitāti,

PĀRLIECINĀTAS par to, ka Alpu telpai ir īpaši nozīmīga loma Eiropas valstu enerģētisko sistēmu savstarpējā sasaistē,

PĀRLIECINĀTAS par to, ka Alpu telpā racionālas enerģijas izmantošanas pasākumi un ilgtspējīga ūdens un kokmateriālu resursu izmantošana nacionālās ekonomikas ietvaros veicina enerģētiskā pieprasījuma apmierināšanu, un biomasas un saules enerģijas izmantošanai ir pieaugoša nozīme,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Mērķi

Līgumslēdzējas puses apņemas izveidot vispārējos nosacījumus un veikt pasākumus, lai ekonomētu enerģiju ražošanas, transporta, piegādes un izmantošanas jomā un teritoriālajās robežās lietotu enerģiju saskaņā ar Alpu Konvenciju, īstenojot ilgstpējīgu attīstību enerģijas jomā, kas būtu savienojama ar specifiskajiem Alpu telpas ierobežojumiem; to darot, Līgumslēdzējas puses dos nozīmīgu ieguldījumu iedzīvotāju un vides aizsardzībā, dabas resursu un klimata saglabāšanā.

2. pants

Vispārējās saistības

1.   Saskaņā ar šo protokolu, Līgumslēdzējas puses izvirza mērķi:

| a) | saskaņot enerģijas taupīšanas plānošanu ar vispārējo Alpu telpas vispārējo labiekārtošanas plānu; |
| --- | --- |

a)

saskaņot enerģijas taupīšanas plānošanu ar vispārējo Alpu telpas vispārējo labiekārtošanas plānu;

| b) | pielāgot enerģijas ražošanas, transporta un piegādes sistēmas ar mērķi uzlabot Alpu telpas infrastruktūras sistēmu, ņemot vērā vides aizsardzības prasības; |
| --- | --- |

b)

pielāgot enerģijas ražošanas, transporta un piegādes sistēmas ar mērķi uzlabot Alpu telpas infrastruktūras sistēmu, ņemot vērā vides aizsardzības prasības;

| c) | ierobežot enerģētiskas izcelsmes iedarbību uz vidi, uzlabojot pakalpojumu sniegšanu enerģijas gala lietotājiem un pieņemot, cik iespējams, šādus pasākumus:






  — | enerģijas patēriņa samazināšanu, izmantojot efektīvākas tehnoloģijas, |
| --- | --- | --- |

c)

ierobežot enerģētiskas izcelsmes iedarbību uz vidi, uzlabojot pakalpojumu sniegšanu enerģijas gala lietotājiem un pieņemot, cik iespējams, šādus pasākumus:

—

enerģijas patēriņa samazināšanu, izmantojot efektīvākas tehnoloģijas,

| — | plašāku atlikušā enerģijas patēriņa nosegšanu ar atjaunojamas enerģijas avotiem, |
| --- | --- |

—

plašāku atlikušā enerģijas patēriņa nosegšanu ar atjaunojamas enerģijas avotiem,

| — | pastāvošo iekārtu uzlabošanu, lai ražotu enerģiju no neatjaunojamas enerģijas avotiem; |
| --- | --- |

—

pastāvošo iekārtu uzlabošanu, lai ražotu enerģiju no neatjaunojamas enerģijas avotiem;

| d) | ierobežot negatīvo enerģētikas infrastruktūras iedarbību uz vidi un ainavu, ieskaitot to, kas attiecas uz atkritumu apsaimniekošanu, pieņemot aizsardzības pasākumus jaunajām infrastruktūrām un, ja nepieciešams, veicot pastāvošo iekārtu uzlabošanu. |
| --- | --- |

d)

ierobežot negatīvo enerģētikas infrastruktūras iedarbību uz vidi un ainavu, ieskaitot to, kas attiecas uz atkritumu apsaimniekošanu, pieņemot aizsardzības pasākumus jaunajām infrastruktūrām un, ja nepieciešams, veicot pastāvošo iekārtu uzlabošanu.

2.   Gadījumā, ja tiek veidotas jaunas, lielas infrastruktūras vai ievērojami palielināta esošās infrastruktūras jauda, Līgumslēdzējas puses saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem izvērtē to iedarbību uz Alpu vidi un novērtē to sekas no sociālā un ekonomiskā viedokļa atbilstīgi 12. pantam. Ja šiem projektiem var būt pārrobežu sekas, Puses atzīst nepieciešamību konsultēties starptautiskā līmenī.

3.   Tās savā enerģētikas politikā ņem vērā to, ka Alpu telpā lietojami atjaunojamas enerģijas avoti un veicina savstarpēju sadarbību šīs jomas programmu attīstīšanā.

4.   Līgumslēdzējas puses aizsargā aizsargājamās vietas ar buferzonām, citas aizsargājamas zonas un klusas zonas, kā arī dabas un ainavas ziņā neaizskaramas zonas; tās uzlabo enerģētikas infrastruktūru, vadoties no dažādiem ievainojamības, tolerances un bojājumu līmeņiem Alpu ekosistēmā.

5.   Līgumslēdzējas puses apzinās to, ka piemērota pētījumu un attīstības politika, kas atspoguļojas aizsardzības un uzlabošanas pasākumos, var dot ievērojamu ieguldījumu Alpu aizsardzībā pret enerģētikas infrastruktūru iedarbību uz vidi. Puses veicina pētniecisko un attīstības darbību šai virzienā un apmainās ar svarīgākajiem rezultātiem.

6.   Līgumslēdzējas puses sadarbojas, lai enerģijas jomā attīstītu metodes, ar kurām labāk iespējams ņemt vērā patiesās izmaksas.

3. pants

Atbilstība starptautiskajām tiesību normām un citām nostādnēm

1.   Šā protokola izstrādāšana notiek saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām tiesību normām, it īpaši Alpu Konvenciju un sastādītajiem protokoliem tās piemērošanā, kā arī spēkā esošajām starptautiskajām vienošanām.

2.   Līgumslēdzējas puses apņemas ņemt vērā šā protokola mērķus citās savās nostādnēs, īpaši teritorijas labiekārtošanas jomā un reģionālajā attīstībā, transporta, zemkopības un mežkopības, kā arī tūrisma nozarēs, lai izvairītos no negatīvām vai pretrunīgām sekām Alpu telpā.

4. pants

Vietējo pašvaldību piedalīšanās

1.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros katra Līgumslēdzēja puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veicinātu to atbildības solidaritāti, proti, izmantojot un attīstot sinerģiju enerģētikas politikas īstenošanā Alpu telpā, kā arī veicot no tās izrietošos pasākumus.

2.   Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības ir neatņemama sastāvdaļa šīs politikas un pasākumu dažādās sagatavošanas un īstenošanas fāzēs, ievērojot viņu atbildību spēkā esošajos institucionālajos ietvaros.

3.   Līgumslēdzējas puses veicina tieši iesaistīto institūciju starptautisko sadarbību, risinot ar enerģiju un vidi saistītās problēmas, ar nolūku veicināt vienotu risinājumu meklēšanu kopīgām problēmām.

II   NODAĻA

SPECIFISKIE PASĀKUMI

5. pants

Enerģijas taupīšana un racionāla enerģijas izmantošana

1.   Alpu telpa prasa specifiskus pasākumus enerģijas taupīšanā, tās piegādē un racionālā izmantošanā; šiem pasākumiem jāņem vērā:

| a) | enerģijas patēriņš tiek sadalīts plašā teritorijā, kas ir ļoti dažāda pēc tās atrašanās augstuma, sezonas un tūrisma prasībām; |
| --- | --- |

a)

enerģijas patēriņš tiek sadalīts plašā teritorijā, kas ir ļoti dažāda pēc tās atrašanās augstuma, sezonas un tūrisma prasībām;

| b) | vietēju atjaunojamas enerģijas avotu pieejamība; |
| --- | --- |

b)

vietēju atjaunojamas enerģijas avotu pieejamība;

| c) | atmosfēras izmešu īpašās sekas baseinos un ielejās to ģeomorfoloģiskā novietojuma dēļ. |
| --- | --- |

c)

atmosfēras izmešu īpašās sekas baseinos un ielejās to ģeomorfoloģiskā novietojuma dēļ.

2.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai uzlabotu vides savienojamību ar enerģijas izmantošanu un īpaši veicinātu taupīgu un racionālu enerģijas izmantošanu, it īpaši attiecībā uz ražošanas procesiem, sabiedriskajiem pakalpojumiem un lielajām viesnīcu infrastruktūrām, kā arī transporta iekārtām, sporta un atpūtas darbībām.

3.   Tās veic pasākumus un izstrādā noteikumus šādās jomās:

| a) | ēku izolācijas uzlabošana un siltuma piegādes sistēmu efektivitāte; |
| --- | --- |

a)

ēku izolācijas uzlabošana un siltuma piegādes sistēmu efektivitāte;

| b) | apkures iekārtu rentabilitāte, ventilācija un kondicionēšana; |
| --- | --- |

b)

apkures iekārtu rentabilitāte, ventilācija un kondicionēšana;

| c) | termisko iekārtu periodiska kontrole un nepieciešamības gadījumā piesārņojošo izmešu samazināšana; |
| --- | --- |

c)

termisko iekārtu periodiska kontrole un nepieciešamības gadījumā piesārņojošo izmešu samazināšana;

| d) | enerģijas taupīšana, pateicoties modernām tehnoloģijām enerģijas izmantošanā un pārveidošanā; |
| --- | --- |

d)

enerģijas taupīšana, pateicoties modernām tehnoloģijām enerģijas izmantošanā un pārveidošanā;

| e) | individuālie siltuma un siltā ūdens izmaksu aprēķini; |
| --- | --- |

e)

individuālie siltuma un siltā ūdens izmaksu aprēķini;

| f) | jaunu ēku plānošana un attīstīšana, izmantojot tehnoloģijas ar mazu enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

f)

jaunu ēku plānošana un attīstīšana, izmantojot tehnoloģijas ar mazu enerģijas patēriņu;

| g) | kopēju/vietēju enerģētikas un klimatisko projektu izstrādāšana un atbalstīšana saskaņā ar 2. panta 1.c daļā paredzētajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

g)

kopēju/vietēju enerģētikas un klimatisko projektu izstrādāšana un atbalstīšana saskaņā ar 2. panta 1.c daļā paredzētajiem pasākumiem;

| h) | ēku enerģētiskā uzlabošana renovācijas laikā un vidi saudzējošu apkures sistēmu izmantošanas veicināšana. |
| --- | --- |

h)

ēku enerģētiskā uzlabošana renovācijas laikā un vidi saudzējošu apkures sistēmu izmantošanas veicināšana.

6. pants

Atjaunojamas enerģijas resursi

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas savu finansiālo resursu robežās veicināt un izmantot atjaunojamas enerģijas avotus, kas atbilst vides un ainavas aizsardzības prasībām.

2.   Tās veicina arī tādu decentralizētu iekārtu izmantošanu atjaunojamas enerģijas avotu izmantošanā kā ūdens, saule un biomasa.

3.   Līgumslēdzējas puses veicina atjaunojamās enerģijas resursus, pat kombinācijā ar pastāvošo tradicionālo piegādi.

4.   Līgumslēdzējas puses īpaši veicina racionālu ūdens un kokmateriālu izmantošanu, kas izriet no ilgtspējīgas kalnu mežu apsaimniekošanas enerģijas ražošanai.

7. pants

Hidroelektriskā enerģija

1.   Līgumslēdzējas puses nodrošina ekoloģiskās funkcijas ūdenstecēs un ainavas veselumu ar tādiem atbilstīgiem pasākumiem kā minimālā caurplūduma noteikšana, normu izstrādāšana mākslīgo ūdens līmeņu svārstību samazināšanai un garantijas faunas migrācijai jaunu hidroelektrocentrāļu būvēšanas gadījumā un, ja iespējams, jau esošajās hidroelektrostacijās.

2.   Līgumslēdzējas puses var veikt pasākumus ar mērķi uzlabot pastāvošo hidroelektrostaciju konkurētspēju, ievērojot to drošības normas un vides aizsardzības normas.

3.   Turklāt tās apņemas saglabāt ūdens režīmu dzeramā ūdens ieguvei paredzētajās zonās, vietās, kas aizsargātas ar buferzonām, citās aizsargājamās un miera zonās, kā arī dabas un ainavas ziņā neskartās zonās.

4.   Līgumslēdzējas puses iesaka atjaunot pamestās hidroelektrostacijas tā vietā, lai celtu jaunas. 1. daļas noteikumi par ūdens ekosistēmu saglabāšanu un citām attiecīgajām sistēmām piemērojami arī pastāvošo hidroelektrostaciju darbības atjaunošanai.

5.   Līgumslēdzējas puses var saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem izskatīt, kādā veidā tās var likt samaksāt gala patērētājiem par Alpu resursiem ar atbilstošām tirgus cenām un kādā mērā vispārējās interesēs vietējo iedzīvotāju sniegtie pakalpojumi var tikt taisnīgā veidā kompensēti.

8. pants

Enerģija no fosilajiem energonesējiem

1.   Līgumslēdzējas puses garantē to, ka jaunajās siltumiekārtās ar fosilo energonesēju izmantošanu elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanā tiks izmantotas labākās pieejamās metodes. Alpu telpā esošajās iekārtās Līgumslēdzējas puses iespēju robežās ierobežo izmešu daudzumu, pieprasot piemērotu tehnoloģiju un/vai degvielu izmantošanu.

2.   Līgumslēdzējas puses pārbauda tehnisko un ekonomisko īstenojamību, kā arī savienojamību ar vidi, aizvietojot siltumiekārtas, kas izmanto fosilos energonesējus, ar iekārtām, kas izmanto atjaunojamas enerģijas avotus un decentralizētas iekārtas.

3.   Līgumslēdzējas puses pieņem pasākumus, kas racionālākai enerģijas izmantošanai veicina koģenerāciju.

4.   Robežzonās Līgumslēdzējas puses iespēju robežās veic izmešu un imisijas kontroles sistēmu harmonizēšanu un savienošanu.

9. pants

Kodolenerģija

1.   Līgumslēdzējas puses starptautisko konvenciju ietvaros apņemas apmainīties ar visa veida informāciju par kodolenerģijas un citām kodoliekārtām, kuras var vai varētu izraisīt sekas Alpu telpā, lai ilgtermiņā aizsargātu iedzīvotāju veselību, faunu, floru, biocenozi, to vidi un mijiedarbību.

2.   Bez tam Līgumslēdzējas puses iespēju robežās pārrauga vides radioaktivitātes uzraudzības sistēmu saskaņošanu un savienošanu.

10. pants

Enerģijas transports un piegāde

1.   Visās pastāvošajās infrastruktūrās Līgumslēdzējas puses seko to racionalizācijai un uzlabošanai, ņemot vērā vides aizsardzības prasības un, proti, nepieciešamību saglabāt ļoti jutīgās ekosistēmas un ainavu, tai pat laikā un nepieciešamības gadījumā veicot iedzīvotāju un Alpu vides aizsardzības darbības.

2.   Ja piegulošajās teritorijās tiek būvētas elektroenerģijas transporta līnijas un elektrostacijas, kā arī naftas un gāzes pārvadi, ieskaitot sūknēšanas un kompresijas stacijas un iekārtas, kam ir liela nozīme no vides aizsardzības viedokļa, Līgumslēdzējas puses izstrādā visa veida nepieciešamos pasākumus, lai mazinātu traucējumu iedzīvotājiem un videi, ja iespējams, izmantojot jau pastāvošās būves un līnijas.

3.   Attiecībā uz elektroenerģijas transporta līnijām Līgumslēdzējas puses īpaši ņem vērā aizsargājamo zonu ar to buferzonām nozīmi, citas aizsargājamās un klusas zonas, kā arī no dabas un ainavas viedokļa neskartās zonas, kā arī putnu populācijas.

11. pants

Dabiskās vides atjaunošana un inženiertehniskie darbi

Līgumslēdzējas puses spēkā esošajos normatīvajos aktos paredzētajos projektos un pētījumos par sekām uz vidi iestrādā teritorijas dabiskās vides atjaunošanas iespējas un paredz ūdenskrātuvēs, kur veikti komunālās vai privātās celtniecības darbi enerģētikas jomā ar ietekmi uz vidi un ekosistēmām Alpu telpā, izmantot, cik iespējams, vidi saudzējošas inženiertehnoloģijas.

12. pants

Ietekmes uz vidi novērtēšana

1.   Līgumslēdzējas puses spēkā esošo nacionālo tiesību normu, starptautisko konvenciju un nolīgumu ietvaros veic iepriekšēju novērtējumu ietekmei uz vidi, kādu atstās jebkurš energoiekārtu projekts, kas minēts šā protokola 7., 8., 9. un 10. punktā un jebkuras šo pašu iekārtu būtiskas pārveides.

2.   Līgumslēdzējas puses atzīst par iespējamu pieņemt cik iespējams labākās pieejamās tehnikas, lai novērstu vai mazinātu ietekmi uz vidi, paredzot pamestu, vides prasībām neatbilstošu iekārtu nojaukšanu.

13. pants

Saskaņošana

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas iepriekšēji konsultēties par ietekmi uz vidi projektos, kam var būt pārrobežu sekas.

2.   Attiecībā uz projektiem, kam var būt pārrobežu sekas, iesaistītām Līgumslēdzējām pusēm nepieciešams lietderīgā laikā formulēt savus apsvērumus, kuri tiks atbilstoši ņemti vērā atļauju izsniegšanas fāzē.

14. pants

Papildu pasākumi

Līgumslēdzējas puses var veikt papildu pasākumus šajā protokolā minētajiem enerģijas un ilgstpējīgas attīstības sakarā.

III   NODAĻA

PĒTĪJUMI, APMĀCĪBA UN INFORMĀCIJA

15. pants

Pētījumi un novērošana

1.   Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā un ņemot vērā jau iegūtos rezultātus dažādos nacionālajos un starptautiskajos līmeņos veicina un saskaņo pētījumus un sistemātisku novērošanu, lai īstenotu šā protokola mērķus, it īpaši attiecībā uz metodēm, analīzes un novērtēšanas kritērijiem par ietekmi uz dabu un klimatu, kā arī specifiskajām tehnoloģijām enerģijas taupīšanai un tās racionālai izmantošanai Alpu telpā.

2.   Tās ņem vērā šo pētījumu rezultātus enerģētiskās politikas mērķu vai pasākumu definēšanā un pārbaudīšanā, kā arī savā apmācības un tehniskās palīdzības darbībā vietējā mērogā iedzīvotāju, ekonomisko operatoru un vietējo pašvaldību interesēs.

3.   Līgumslēdzējas puses pārrauga, lai pētījumu un sistēmātiskās novērošanas nacionālie rezultāti tiktu integrēti kopējā pastāvīgā novērošanas un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabiedrībai esošajos institucionālajos ietvaros.

16. pants

Apmācība un informācija

1.   Līgumslēdzējas puses veicina sākotnējo un tālāko apmācību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un to īstenošanu.

2.   Tās veicina it īpaši izglītības tālāku attīstību, tālākizglītību, kā arī tehnisko palīdzību enerģētikas jomā, ieskaitot vides, dabas un klimata aizsardzību.

IV   NODAĻA

ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA

17. pants

Īstenošana

Līgumslēdzējas puses apņemas pārraudzīt, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot piemērotus pasākumus pastāvošajos institucionālajos ietvaros.

18. pants

Saistību ievērošanas kontrole

1.   Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai par veiktajiem pasākumiem šā protokola īstenošanā. Ziņojumos skarts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Alpu konference nosaka šo ziņojumu periodiskumu.

2.   Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrietošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstīgajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus.

3.   Pastāvīgā Komisija raksta ziņojumu par Līgumslēdzēju pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adresējot to Alpu konferencei.

4.   Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. Ja tā konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt rekomendācijas.

19. pants

Noteikumu efektivitātes novērtēšana

1.   Līgumslēdzējas puses regulāri izskata un novērtē šā protokola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu sasniegšanai, tās izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā protokolā.

2.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros šai novērtēšanā tiek iesaistītas pašvaldības. Iespējams konsultēties ar šajā jomā aktīvām nevalstiskajām organizācijām.

V   NODAĻA

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

20. pants

Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība

1.   Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta un citu atbilstīgu konvencijas pantu nozīmē.

2.   Neviena valsts nevar kļūt par Līgumslēdzēju pusi, ja nav parakstījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denonsēšana ir līdzvērtīga šā protokola denonsēšanai.

3.   Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgumslēdzējas puses.

21. pants

Parakstīšana un ratificēšana

1.   Šo protokolu var parakstīt no 1998. gada 16. oktobra valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1998. gada 16. novembra to var parakstīt Austrijas Republikā kā depozitārijā.

2.   Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumentu.

3.   Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, protokols stājas spēkā trīs mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instruments. Pēc šā protokola grozījumu stāšanās spēkā, jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem.

22. pants

Piezīmes

Depozitārijs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus:

| a) | visus parakstus; |
| --- | --- |

a)

visus parakstus;

| b) | ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesniegšanas; |
| --- | --- |

b)

ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesniegšanas;

| c) | visus spēkā stāšanās datumus; |
| --- | --- |

c)

visus spēkā stāšanās datumus;

| d) | visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus; |
| --- | --- |

d)

visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus;

| e) | visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumu. |
| --- | --- |

e)

visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumu.

To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu.

Sastādīts Bledā 1998. gada 16. oktobrī franču, vācu, itāliešu un slovēņu valodā ar vienādu juridisko spēku vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārijs nodod apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm.

---

PROTOKOLS

par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu tūrisma jomā

Protokols “Tūrisms”

Preambula

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,

MONAKO FIRSTISTE,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,

kā arī

EIROPAS KOPIENA

SASKAŅĀ ar misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu,

IZPILDOT saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta,

IEVĒROJOT Līgumslēdzēju pušu gribu harmonizēt ekonomiskās intereses un ekoloģiskās prasības un nodrošināt ilgstpējīgu attīstību,

APZINOTIES to, ka Alpi ir vietējo iedzīvotāju dzīves un ekonomiskās darbības attīstības vieta,

PĀRLIECINĀTAS par to, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem noteikt savu sociālās, kultūras un ekonomiskās attīstības plānu un piedalīties tā īstenošanā pastāvošajos institucionālajos ietvaros,

IEVĒROJOT to, ka pilsētu iedzīvotājos pieaug prasība pēc tūrisma mūsdienu cilvēka atpūtas daudzveidošanai,

IEVĒROJOT to, ka Alpi ir viena no plašākajām tūrisma un atpūtas uzņemšanas vietām Eiropā ar lielām brīvā laika pavadīšanas iespējām, ainavas bagātību un ekoloģisko apstākļu daudzveidību un ka šī priekšrocība izskatāma ārpus nacionālajām robežām,

IEVĒROJOT to, ka nozīmīga Līgumslēdzēju pušu iedzīvotāju daļa dzīvo Alpos un Alpu tūrisms ir sabiedriski nozīmīgs ar to, ka ļauj saglabāt pastāvīgo iedzīvotāju skaitu,

IEVĒROJOT to, ka kalnu tūrisms attīstās aizvien pieaugošas globalizācijas konkurences apstākļos un ievērojami veicina Alpu telpas ekonomisko izaugsmi,

IEVĒROJOT to, ka jaunākās tendences norāda labākas tūrisma un vides aizsardzības harmonizēšanas virzienā: klientu aizvien izteiktākā ieinteresētība pēc pievilcīgiem un aizsargātas dabas apstākļiem gan ziemā, gan vasarā, daudzu vietējo lēmējinstitūciju rūpes par uzņemšanas apstākļu kvalitātes uzlabošanu vides aizsardzības nozīmē,

IEVĒROJOT to, ka Alpu telpā īpaši jāņem vērā ekosistēmu adaptācijas robežas katrā vietā atsevišķi un jānovērtē, izejot no tām piemītošajām īpatnībām,

APZINOTIES, ka dabas un kultūras mantojums, kā arī ainava ir Alpu tūrisma galvenais pamats,

APZINOTIES to, ka dabas, kultūras, ekonomiskās un institucionālās atšķirības, kas raksturo Alpu valstis ir ar autonomas attīstības izcelsmi, un daudzveidīgais tūrisma piedāvājums nebūt neatkāpjas starptautiskā līmeņa vienveidības priekšā, bet – gluži pretēji – ir dažādu un savstarpēji papildinošu tūrisma darbību avots,

APZINOTIES to, ka tūrisma industrijas ilgstspējīga attīstība centrējas ap dabas mantojuma izcelšanu un piedāvājumu un pakalpojumu kvalitāte ir nepieciešama, ievērojot lielākās daļas Alpu reģionu ekonomisko atkarību no tūrisma un izdzīvošanas iespēju, ko tas sniedz iedzīvotājiem,

APZINOTIES to, ka jāmudina atpūtnieki cienīt dabu, jāpalīdz tiem labāk saprast iedzīvotājus, kas strādā un dzīvo tūristu apmeklētos reģionos un jāveido optimāli apstākļi patiesai dabas atklāšanai Alpu telpā visā tās daudzveidībā,

APZINOTIES to, ka profesionālu tūrisma organizāciju un vietējo pašvaldību uzdevums ir izstrādāt Alpu telpā kopīgas vienotas normas, lai uzlabotu ražošanas struktūras, kā arī uzlabotu to darbību,

VĒLOTIES nodrošināt Alpu telpas ilgtspējīgu attīstību ar vidi saudzējošu tūrismu, kas ir būtisks pamats vietējo iedzīvotāju dzīves un ekonomikas apstākļiem,

PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt atrisinātas tikai pārrobežu ietvaros un prasa kopīgus pasākumus no Alpu valstu puses,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Mērķis

Šā protokola mērķis ir veicināt pastāvošajos institucionālajos ietvaros ilgstspējīgu attīstību Alpu telpā ar vidi saudzējošu tūrismu, pateicoties specifiskiem pasākumiem un rekomendācijām, kas ņem vērā vietējo iedzīvotāju un tūristu intereses.

2. pants

Starptautiskā sadarbība

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas novērst starptautiskas sadarbības šķēršļus vietējo pašvaldību sadarbībai Alpu telpā un veicināt kopējo problēmu risināšanu ar attiecīgo teritoriju sadarbības palīdzību.

2.   Līgumslēdzējas puses veicina pastiprinātu starptautisko sadarbību starp atbilstīgajām un lemttiesīgajām institūcijām. Tās īpaši raugās, lai pārrobežo teritorijas tiktu izmantotas, koordinējot vidi saudzējošas tūrisma un atpūtas darbības.

3.   Ja vietējās pašvaldības nevar īstenot pasākumus, jo tie ir valsts vai starptautisko institūciju kompetencē, tām jānodrošina iespēja efektīvi pārstāvēt iedzīvotāju intereses.

3. pants

Mērķu ievērošana citās nostādnēs

Līgumslēdzējas puses apņemas ņemt vērā šā protokola mērķus citās nostādnēs, it īpaši teritorijas labiekārtošanas, transporta, lauksaimniecības, mežsaimniecības, vides un dabas aizsardzības jomās, kā arī ūdens un enerģijas piegādes jomā, lai samazinātu iespējamās negatīvās vai pretrunīgās sekas.

4. pants

Vietējo pašvaldību piedalīšanās

1.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros katra Līgumslēdzēja puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veicinātu to solidaritāti atbildībā, proti, izmantojot un attīstot sinerģiju tūrisma politikas īstenošanā Alpu telpā, kā arī veicot no tās izrietošos pasākumus.

2.   Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības ir neatņemama sastāvdaļa šīs politikas un pasākumu dažādās sagatavošanas un īstenošanas fāzēs, ievērojot viņu atbildību spēkā esošajos institucionālajos ietvaros.

II   NODAĻA

SPECIFISKI PASĀKUMI

5. pants

Piedāvājuma pārvaldība

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas raudzīties, lai ilgtspējīgs tūrisms attīstītos kā vidi saudzējošs tūrisms. Šai nolūkā tās atbalsta vadošu koncepciju, attīstības programmu, sektoru plānu izstrādāšanu un īstenošanu, ko uzsākušas kompetentas instances visatbilstošākajā līmenī un ievērojot šā protokola mērķus.

2.   Šie pasākumi palīdzēs novērtēt un salīdzināt plānotās attīstības priekšrocības un trūkumus šādos aspektos:

| a) | sociālās un ekonomiskās sekas vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

a)

sociālās un ekonomiskās sekas vietējiem iedzīvotājiem;

| b) | sekas augsnē, ūdenī, gaisā, dabas līdzsvarā un ainavā, ņemot vērā specifiskus ekoloģijas datus, dabas resursus un ekosistēmu pielāgošanās robežas; |
| --- | --- |

b)

sekas augsnē, ūdenī, gaisā, dabas līdzsvarā un ainavā, ņemot vērā specifiskus ekoloģijas datus, dabas resursus un ekosistēmu pielāgošanās robežas;

| c) | sekas valsts finansēs. |
| --- | --- |

c)

sekas valsts finansēs.

6. pants

Tūrisma attīstības virzieni

1.   Līgumslēdzējas puses tūrisma attīstībā ņem vērā rūpes par vides aizsardzību un ainavas saglabāšanu. Tās apņemas iespēju robežās veicināt ainavai labvēlīgus un vidi saudzējošus projektus.

2.   Tās uzsāk ilgstošu politiku, kas veicinātu dabai tuva Alpu tūrisma konkurētspēju un tādējādi dotu nozīmīgu ieguldījumu Alpu telpas sociāli ekonomiskajā attīstībā. Priekšroka tiks dota tiem pasākumiem, kas veicina jauninājumus un dažādību.

3.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai spēcīgam tūrisma spiedienam pakļautos reģionos tiktu meklētas līdzsvarotas attiecības starp intensīvajām un ekstensīvajām tūrisma formām.

4.   Sākot ar šo brīdi, tiks veikti pasākumi, kas veicina šādu aspektu ievērošanu:

| a) | attiecībā uz intensīvo tūrismu esošo tūrisma struktūru un aprīkojumu pielāgošana ekoloģijas prasībām un jaunu struktūru attīstīšana saskaņā ar šā protokola mērķiem; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz intensīvo tūrismu esošo tūrisma struktūru un aprīkojumu pielāgošana ekoloģijas prasībām un jaunu struktūru attīstīšana saskaņā ar šā protokola mērķiem;

| b) | attiecībā uz ekstensīvo tūrismu dabas apstākļiem tuva un vidi saudzējoša tūrisma piedāvājuma saglabāšana vai attīstīšana, kā arī dabas un kultūras mantojuma izcelšana tūrismu uzņemošajos reģionos. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz ekstensīvo tūrismu dabas apstākļiem tuva un vidi saudzējoša tūrisma piedāvājuma saglabāšana vai attīstīšana, kā arī dabas un kultūras mantojuma izcelšana tūrismu uzņemošajos reģionos.

7. pants

Kvalitātes prasības

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas pastāvīgi un sistemātiski pieprasīt tūrisma piedāvājuma kvalitāti Alpu telpā, īpaši ievērojot ekoloģijas prasības.

2.   Tās veicina kopīgu darbību programmu izstrādāšanu un pieredzes apmaiņu, turpinot kvalitātes uzlabošanu šādās jomās:

| a) | aprīkojuma iekļaušana ainavā un dabas vidē; |
| --- | --- |

a)

aprīkojuma iekļaušana ainavā un dabas vidē;

| b) | urbanizācija, arhitektūra (jaunbūves un ciematu atjaunošana); |
| --- | --- |

b)

urbanizācija, arhitektūra (jaunbūves un ciematu atjaunošana);

| c) | mājvietu aprīkojums un tūrisma pakalpojumu piedāvājums; |
| --- | --- |

c)

mājvietu aprīkojums un tūrisma pakalpojumu piedāvājums;

| d) | tūrisma produktu daudzveidīgums Alpu telpā, izceļot kultūras darbības attiecīgajās dažādajās teritorijās. |
| --- | --- |

d)

tūrisma produktu daudzveidīgums Alpu telpā, izceļot kultūras darbības attiecīgajās dažādajās teritorijās.

8. pants

Tūrisma plūsmas pārvaldība

Līgumslēdzējas puses veicina tūrisma plūsmas pārvaldību īpaši aizsargājamās vietās, organizējot tūristu plūsmas regulēšanu un uzņemšanu, garantējot vietu ilgtspējīgu pastāvēšanu.

9. pants

Attīstības dabiskās robežas

Līgumslēdzējas puses raugās, lai tūrisma attīstība tiktu pielāgota vides īpatnībām un attiecīgajā teritorijā vai reģionā pieejamajiem resursiem. Tādos projektos, kam var būt ievērojamas sekas uz vidi, būs nepieciešams pastāvošajos institucionālajos ietvaros iepriekš izstrādāt šīs ietekmes novērtējumu, kas būs jāņem vērā lēmuma pieņemšanā.

10. pants

Klusas zonas

Līgumslēdzējas puses saskaņā ar saviem noteikumiem un ekoloģiskajiem kritērijiem apņemas noteikt klusas zonas, kurās atsakās no tūrisma organizēšanas.

11. pants

Izmitināšana

Līgumslēdzējas puses attīsta tādus izmitināšanas veidus, kas ievēro pieejamās telpas ierobežojumus, dodot priekšroku komerciālai izmitināšanai, pastāvošo ēku atjaunošanai un izmantošanai, modernizējot esošās izmitināšanas vietas un uzlabojot to kvalitāti.

12. pants

Mehāniskie pacēlāji

1.   Līgumslēdzējas puses saskaņā ar nacionālajām procedūrām attiecībā uz mehānisko pacēlāju atļaujām vienojas ieviest – bez ekonomiskajām un drošības prasībām – ekoloģiskajām un ainavas prasībām atbilstošas nostādnes.

2.   Jaunas atļaujas, kā arī koncesijas mehānisko pacēlāju izmantošanā tiks pakļautas prasībām nelietojamu mehānisko pacēlāju demontāžai un nojaukšanai un neizmantoto teritoriju dabisko apstākļu atjaunošanai, prioritāti piešķirot vietējās izcelsmes veģetācijai.

13. pants

Tūrisma transporta kustība

1)   Līgumslēdzējas puses veicina pasākumus ar mērķi samazināt motorizēta transporta kustību tūrisma kūrortu teritorijā.

2)   Bez tam tās veicina privāto vai valsts iniciatīvu uzlabot vietu un tūrisma centru pieejamību ar sabiedriskā transporta palīdzību un veicināt šā transporta izmantošanu tūristu vidū.

14. pants

Īpašas labiekārtošanas tehnikas

1.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai slēpošanas trašu iekārtošana, uzturēšana un ekspluatācija cik iespējams labi iekļautos ainavā, ievērojot biotopu jutību un dabisko līdzsvaru;

2.   Teritorijas izmaiņas pēc iespējas ir jāierobežo un, ja dabiskie apstākļi to pieļauj, iekārtotās platības atkal jāapstāda, prioritāti dodot vietējas izcelsmes augu sugām.

Nacionālie tiesību akti var atļaut sniega izgatavošanu aukstajā laika periodā, kas raksturīgs katrai vietai, īpaši, lai radītu drošību atklātajās zonās, ja hidroloģiskie, klimatiskie un ekoloģiskie vietas apstākļi to pieļauj.

15. pants

Sporta nodarbības

1.   Līgumslēdzējas puses apņemas noteikt brīvdabas sporta nodarbību pārvaldību īpaši aizsargājamajās vietās tā, lai izvairītos no to sekām uz vidi. Šī pārvaldība var nepieciešamības gadījumā novest pie aizlieguma.

2.   Līgumslēdzējas puses apņemas maksimāli ierobežot un nepieciešamības gadījumā aizliegt motorizēto sportu darbības ārpus zonām, ko noteikušas kompetentās iestādes.

16. pants

Gaisa transporta nolaišanās

Līgumslēdzējas puses apņemas maksimāli ierobežot un nepieciešamības gadījumā aizliegt gaisa transporta nolaišanos sporta mērķiem ārpus lidlaukiem.

17. pants

Ekonomiski vāju reģionu un pašvaldību attīstība

Līgumslēdzējām pusēm tiek ieteikts veikt izpēti teritorijai piemērotu risinājumu meklēšanai, kas ļautu līdzsvarot ekonomiski vāju reģionu un pašvaldību attīstību.

18. pants

Atpūtas grafiku sastādīšana

1.   Līgumslēdzējas puses centīsies labāk veidot atpūtas grafikus laikā un telpā reģionos, kas uzņem tūristus.

2.   Šai nolūkā nepieciešams atbalsts valstu sadarbībai attiecībā uz atvaļinājumu grafikiem un sezonas pagarināšanas praksi.

19. pants

Inovāciju veicināšana

Līgumslēdzējām pusēm tiek ieteikts attīstīt visa veida motivāciju šā protokola ieviržu īstenošanai. Šai nolūkā tās īpaši izskatīs jautājumu par Alpu konkursa organizēšanu, lai kompensētu inovatīvu tūrisma produktu un darbības veikšanu, kas ievēro šā protokola mērķus.

20. pants

Tūrisma, lauksaimniecības, mežsaimniecības un amatniecības sadarbība

Līgumslēdzējas puses atbalsta tūrisma, lauksaimniecības, mežsaimniecības un amatniecības sadarbību. Tās īpaši atbalsta kombinētas darbības, kurās tiek radītas darba vietas ilgtspējīgas attīstības nolūkā.

21. pants

Papildu pasākumi

Līgumslēdzējas puses ar ilgtspējīga tūrisma mērķi var īstenot papildu pasākumus šajā protokolā paredzētajiem.

III   NODAĻA

PĒTĪJUMI, APMĀCĪBA UN INFORMĀCIJA

22. pants

Pētījumi un novērošana

1.   Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā veicina un harmonizē pētījumus un sistemātisku novērošanu, kas lietderīgi labākai tūrisma un Alpu vides mijiedarbības apzināšanai, kā arī analizē nākotnes attīstības iespējas.

2.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai nacionālo pētījumu un sistemātiskas novērošanas rezultāti tiktu integrēti kopējā pastāvīgā novērojumu un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabiedrībai esošajos institucionālajos ietvaros.

3.   Līgumslēdzējas puses apņemas apmainīties ar informāciju par pieredzi šā protokola pasākumu un rekomendāciju īstenošanā un apkopot attiecīgos faktus par kvalitatīva tūrisma attīstību.

23. pants

Apmācība un informācija

1.   Līgumslēdzējas puses veicina sākotnējo un tālāko apmācību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un to īstenošanu.

2.   Līgumslēdzējām pusēm ir ieteicams tieši un netieši ar tūrismu saistītajā profesionālajā apmācībā iekļaut zināšanas par dabisko vidi un vides aizsardzību. Tādējādi varētu tikt īstenoti oriģināli apmācību veidi, kas saista tūrismu un vides aizsardzību. Piemēram:

| — | “vides pasākumu organizators”, |
| --- | --- |

—

“vides pasākumu organizators”,

| — | “kūrorta kvalitātes atbildīgie”, |
| --- | --- |

—

“kūrorta kvalitātes atbildīgie”,

| — | “tūrisma palīgi invalīdiem”. |
| --- | --- |

—

“tūrisma palīgi invalīdiem”.

IV   NODAĻA

ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA

24. pants

Īstenošana

Līgumslēdzējas puses apņemas raudzīties, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot piemērotus pasākumus pastāvošajos institucionālajos ietvaros.

25. pants

Saistību ievērošanas kontrole

1.   Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai par veiktajiem pasākumiem šā protokola īstenošanā. Ziņojumos skarts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Alpu konference nosaka šo ziņojumu periodiskumu.

2.   Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrietošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstīgajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus.

3.   Pastāvīgā Komisija raksta ziņojumu par Līgumslēdzēju pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adresējot to Alpu konferencei.

4.   Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. Ja tā konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt rekomendācijas.

26. pants

Noteikumu efektivitātes novērtēšana

1.   Līgumslēdzējas puses regulāri izskata un novērtē šā protokola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu sasniegšanai, tās izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā protokolā.

2.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros šajā novērtēšanā tiek iesaistītas pašvaldības. Iespējams konsultēties ar šajā jomā aktīvām nevalstiskajām organizācijām.

V   NODAĻA

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

27. pants

Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība

1.   Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta un citu atbilstīgu konvencijas pantu izpratnē.

2.   Neviena valsts nevar kļūt par Līgumslēdzēju pusi, ja nav parakstījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denonsēšana ir līdzvērtīga šā protokola denonsēšanai.

3.   Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgumslēdzējas puses.

28. pants

Parakstīšana un ratificēšana

1.   Šo protokolu var parakstīt no 1998. gada 16. oktobra valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1998. gada 16. novembra to var parakstīt Austrijas Republikā kā depozitārijā.

2.   Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumentu.

3.   Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, protokols stājas spēkā trīs mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instruments. Pēc šā protokola grozījumu stāšanās spēkā, jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem.

29. pants

Paziņojumi

Depozitārijs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus:

| a) | visus parakstus; |
| --- | --- |

a)

visus parakstus;

| b) | ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesniegšanas; |
| --- | --- |

b)

ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesniegšanas;

| c) | visus spēkā stāšanās datumus; |
| --- | --- |

c)

visus spēkā stāšanās datumus;

| d) | visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus; |
| --- | --- |

d)

visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus;

| e) | visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumu. |
| --- | --- |

e)

visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumu.

To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu.

Sastādīts Bledā 1998. gada 16. oktobrī franču, vācu, itāliešu un slovēņu valodā ar vienādu juridisko spēku vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārijs nodod apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm.

---

Komisija

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/50

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 21. decembris)

par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts 26. panta e) apakšpunktā Padomes Regulai (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu

(2005/924/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (1), un jo īpaši tās 11. un 26. pantu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 980/2005 paredz piešķirt īpašu veicināšanas režīmu jaunattīstības valstīm, kas atbilst noteiktām prasībām attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 980/2005 paredz piešķirt īpašu veicināšanas režīmu jaunattīstības valstīm, kas atbilst noteiktām prasībām attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību.

| (2) | Katra jaunattīstības valsts, kas vēlas saņemt īpašo veicināšanas režīmu, līdz 2005. gada 31. oktobrim ir iesniegusi rakstisku pieprasījumu, kam pievienota vispusīga informācija par attiecīgo konvenciju ratifikāciju, tiesību aktiem un pasākumiem, kas veikti, lai efektīvi īstenotu konvenciju noteikumus, kā arī par valsts gatavību akceptēt attiecīgajās konvencijās un ar tām saistītajos instrumentos paredzēto uzraudzības un pārskatīšanas mehānismu un panākt pilnīgu atbilstību tam. |
| --- | --- |

(2)

Katra jaunattīstības valsts, kas vēlas saņemt īpašo veicināšanas režīmu, līdz 2005. gada 31. oktobrim ir iesniegusi rakstisku pieprasījumu, kam pievienota vispusīga informācija par attiecīgo konvenciju ratifikāciju, tiesību aktiem un pasākumiem, kas veikti, lai efektīvi īstenotu konvenciju noteikumus, kā arī par valsts gatavību akceptēt attiecīgajās konvencijās un ar tām saistītajos instrumentos paredzēto uzraudzības un pārskatīšanas mehānismu un panākt pilnīgu atbilstību tam.

| (3) | Komisija ir pārbaudījusi šos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 11. panta noteikumiem un ir sagatavojusi būtiskajiem kritērijiem atbilstošo saņēmējvalstu galīgo sarakstu. Attiecīgi šīm valstīm no 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim ir jāpiešķir īpašais veicināšanas režīms. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir pārbaudījusi šos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 11. panta noteikumiem un ir sagatavojusi būtiskajiem kritērijiem atbilstošo saņēmējvalstu galīgo sarakstu. Attiecīgi šīm valstīm no 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim ir jāpiešķir īpašais veicināšanas režīms.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vispārējo preferenču komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vispārējo preferenču komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu, no 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim tiek piešķirts šādām jaunattīstības valstīm:

| (BO) | Bolīvijai |
| --- | --- |
| (CO) | Kolumbijai |
| (CR) | Kostarikai |
| (EC) | Ekvadorai |
| (GE) | Gruzijai |
| (GT) | Gvatemalai |
| (HN) | Hondurasai |
| (LK) | Šrilankai |
| (MD) | Moldovas Republikai |
| (MN) | Mongolijai |
| (NI) | Nikaragvai |
| (PA) | Panamai |
| (PE) | Peru |
| (SV) | Salvadorai |
| (VE) | Venecuēlai |

(BO)

Bolīvijai

(CO)

Kolumbijai

(CR)

Kostarikai

(EC)

Ekvadorai

(GE)

Gruzijai

(GT)

Gvatemalai

(HN)

Hondurasai

(LK)

Šrilankai

(MD)

Moldovas Republikai

(MN)

Mongolijai

(NI)

Nikaragvai

(PA)

Panamai

(PE)

Peru

(SV)

Salvadorai

(VE)

Venecuēlai

Briselē, 2005. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

1

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/51

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2005. gada 14. decembris)

par koordinētu pārbaužu programmu 2006. gadam dzīvnieku ēdināšanas jomā saskaņā ar Padomes Direktīvu 95/53/EK

(2005/925/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīvu 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā (1), un jo īpaši tās 22. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Dalībvalstis 2005. gadā noteica vairākus jautājumus, kurus būtu vēlams iekļaut koordinēto pārbaužu programmā 2006. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Dalībvalstis 2005. gadā noteica vairākus jautājumus, kurus būtu vēlams iekļaut koordinēto pārbaužu programmā 2006. gadam.

| (2) | Lai gan Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvā 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (2) noteikts aflatoksīna B1 maksimāli pieļaujamais saturs dzīvnieku barībā, nav nekādu Kopienas noteikumu par citiem mikotoksīniem, piemēram, ohratoksīnu A, zearalenonu, dezoksinivalenolu, fumoniziniem, toksīniem T-2 un HT-2. Informācijas apkopošana par šo mikotoksīnu klātbūtni, izmantojot paraugu ņemšanu izlases veidā, varētu sniegt informāciju, kas būtu lietderīga situācijas novērtēšanai no tiesību aktu izstrādāšanas viedokļa. Turklāt atsevišķām barības sastāvdaļām, tādām kā graudaugiem un eļļasaugu sēklām, ir paaugstināts mikotoksīnu piesārņojuma risks, kas saistīts ar novākšanas, uzglabāšanas un transportēšanas apstākļiem. Tā kā mikotoksīnu koncentrācija katru gadu mainās, par visiem minētajiem mikotoksīniem ir lietderīgi apkopot vairāku secīgu gadu datus. |
| --- | --- |

(2)

Lai gan Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvā 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (2) noteikts aflatoksīna B1 maksimāli pieļaujamais saturs dzīvnieku barībā, nav nekādu Kopienas noteikumu par citiem mikotoksīniem, piemēram, ohratoksīnu A, zearalenonu, dezoksinivalenolu, fumoniziniem, toksīniem T-2 un HT-2. Informācijas apkopošana par šo mikotoksīnu klātbūtni, izmantojot paraugu ņemšanu izlases veidā, varētu sniegt informāciju, kas būtu lietderīga situācijas novērtēšanai no tiesību aktu izstrādāšanas viedokļa. Turklāt atsevišķām barības sastāvdaļām, tādām kā graudaugiem un eļļasaugu sēklām, ir paaugstināts mikotoksīnu piesārņojuma risks, kas saistīts ar novākšanas, uzglabāšanas un transportēšanas apstākļiem. Tā kā mikotoksīnu koncentrācija katru gadu mainās, par visiem minētajiem mikotoksīniem ir lietderīgi apkopot vairāku secīgu gadu datus.

| (3) | Iepriekšējās pārbaudes par antibiotiku un kokcidiostatu klātbūtni atsevišķos barības veidos, kas paredzēti tādām dzīvnieku sugām un kategorijām, kurām šīs aktīvās vielas nav atļautas, liecina, ka šāda veida pārkāpumi vēl aizvien notiek. Turklāt saskaņā ar 11. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (3) ir svarīgi nodrošināt, lai aktīvi piemērotu normas par antibiotikas saturošu barības piedevu lietošanas izbeigšanu. |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšējās pārbaudes par antibiotiku un kokcidiostatu klātbūtni atsevišķos barības veidos, kas paredzēti tādām dzīvnieku sugām un kategorijām, kurām šīs aktīvās vielas nav atļautas, liecina, ka šāda veida pārkāpumi vēl aizvien notiek. Turklāt saskaņā ar 11. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (3) ir svarīgi nodrošināt, lai aktīvi piemērotu normas par antibiotikas saturošu barības piedevu lietošanas izbeigšanu.

| (4) | Ir svarīgi nodrošināt, lai ierobežojumi dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu lietošanai lopbarībā, kā to nosaka attiecīgie Kopienas tiesību akti, tiktu efektīvi īstenoti. |
| --- | --- |

(4)

Ir svarīgi nodrošināt, lai ierobežojumi dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu lietošanai lopbarībā, kā to nosaka attiecīgie Kopienas tiesību akti, tiktu efektīvi īstenoti.

| (5) | Ir svarīgi nodrošināt, lai mikroelementu vara un cinka saturs kombinētajā barībā cūkām nepārsniegtu maksimāli pieļaujamo līmeni, kas noteikts Komisijas 2003. gada 25. jūlija Regulā (EK) Nr. 1334/2003, ar kuru groza nosacījumus, ar kādiem atļauj izmantot vairākas barības piedevas, kas pieder mikroelementu grupai (4). |
| --- | --- |

(5)

Ir svarīgi nodrošināt, lai mikroelementu vara un cinka saturs kombinētajā barībā cūkām nepārsniegtu maksimāli pieļaujamo līmeni, kas noteikts Komisijas 2003. gada 25. jūlija Regulā (EK) Nr. 1334/2003, ar kuru groza nosacījumus, ar kādiem atļauj izmantot vairākas barības piedevas, kas pieder mikroelementu grupai (4).

| (6) | Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

AR ŠO DALĪBVALSTĪM IESAKA:

| 1) | Īstenot koordinētu pārbaužu programmu 2006. gadā, pārbaudot:






  a) | mikotoksīnu (aflatoksīna B1, ohratoksīna A, zearalenona, dezoksinivalenola, fumonizinu, toksīnu T-2 un HT-2) koncentrāciju dzīvnieku barībā, norādot analīžu metodes; par paraugu ņemšanas metodēm jāizmanto gadījuma izlases paraugu ņemšana un paraugu ņemšanu pēc atlases kritērijiem ar noteiktu mērķi; mērķa paraugi jāņem no tādiem barības līdzekļiem, par kuriem ir aizdomas, ka tajos paaugstinātās koncentrācijās varētu būt mikotoksīni, piemēram, no labības graudiem, eļļasaugu sēklām, eļļasaugļiem, to izstrādājumiem un blakusproduktiem, kā arī no ilgstoši glabātiem vai lielā attālumā pa jūru vestiem barības līdzekļiem; attiecībā uz aflatoksīnu B1 īpaša uzmanība jāpievērš arī citiem slaucamiem dzīvniekiem, izņemot piena lopus, paredzētajai kombinētajai lopbarībai; pārbaužu rezultātu pārskatus sastādīt pēc I pielikumā noteiktā parauga; |
| --- | --- | --- |

1)

Īstenot koordinētu pārbaužu programmu 2006. gadā, pārbaudot:

a)

mikotoksīnu (aflatoksīna B1, ohratoksīna A, zearalenona, dezoksinivalenola, fumonizinu, toksīnu T-2 un HT-2) koncentrāciju dzīvnieku barībā, norādot analīžu metodes; par paraugu ņemšanas metodēm jāizmanto gadījuma izlases paraugu ņemšana un paraugu ņemšanu pēc atlases kritērijiem ar noteiktu mērķi; mērķa paraugi jāņem no tādiem barības līdzekļiem, par kuriem ir aizdomas, ka tajos paaugstinātās koncentrācijās varētu būt mikotoksīni, piemēram, no labības graudiem, eļļasaugu sēklām, eļļasaugļiem, to izstrādājumiem un blakusproduktiem, kā arī no ilgstoši glabātiem vai lielā attālumā pa jūru vestiem barības līdzekļiem; attiecībā uz aflatoksīnu B1 īpaša uzmanība jāpievērš arī citiem slaucamiem dzīvniekiem, izņemot piena lopus, paredzētajai kombinētajai lopbarībai; pārbaužu rezultātu pārskatus sastādīt pēc I pielikumā noteiktā parauga;

| b) | kokcidiostatus un/vai histomonostatus neatkarīgi no tā, vai šīs vielas ir atļautas barības piedevas kādām dzīvnieku sugām vai kategorijām, ja tās bieži atrod neārstnieciskajos premiksos bez ārstniecības vielām un kompleksajā barībā dzīvniekiem, kuriem tās nav atļautas. Veicot pārbaudes, premiksos un kompleksajā barībā īpaši jāmeklē tās vielas, par kurām kompetentā iestāde uzskata, ka ir lielākas iespējas konstatēt pārkāpumus; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot II pielikumā noteikto paraugu; |
| --- | --- |

b)

kokcidiostatus un/vai histomonostatus neatkarīgi no tā, vai šīs vielas ir atļautas barības piedevas kādām dzīvnieku sugām vai kategorijām, ja tās bieži atrod neārstnieciskajos premiksos bez ārstniecības vielām un kompleksajā barībā dzīvniekiem, kuriem tās nav atļautas. Veicot pārbaudes, premiksos un kompleksajā barībā īpaši jāmeklē tās vielas, par kurām kompetentā iestāde uzskata, ka ir lielākas iespējas konstatēt pārkāpumus; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot II pielikumā noteikto paraugu;

| c) | antibiotiku kā barības piedevu pakāpenisku izmantošanas izbeigšanu saskaņā ar II pielikumu; |
| --- | --- |

c)

antibiotiku kā barības piedevu pakāpenisku izmantošanas izbeigšanu saskaņā ar II pielikumu;

| d) | ierobežojumu ievērošanu saskaņā ar III pielikumu par dzīvnieku valsts izcelsmes dzīvnieku barības līdzekļu ražošanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

ierobežojumu ievērošanu saskaņā ar III pielikumu par dzīvnieku valsts izcelsmes dzīvnieku barības līdzekļu ražošanu un izmantošanu;

| e) | vara un cinka saturu kombinētajā lopbarībā cūkām saskaņā ar IV pielikumu. |
| --- | --- |

e)

vara un cinka saturu kombinētajā lopbarībā cūkām saskaņā ar IV pielikumu.

| 2) | Iekļaut šā ieteikuma 1. punktā paredzēto koordinēto pārbaužu programmā iegūtos rezultātus atsevišķas nodaļas veidā tajā gadskārtējā ziņojumā par pārbaudes darbībām, kas jāiesniedz līdz 2007. gada 1. aprīlim, un saskaņotā ziņojumu parauga jaunākajā versijā. |
| --- | --- |

2)

Iekļaut šā ieteikuma 1. punktā paredzēto koordinēto pārbaužu programmā iegūtos rezultātus atsevišķas nodaļas veidā tajā gadskārtējā ziņojumā par pārbaudes darbībām, kas jāiesniedz līdz 2007. gada 1. aprīlim, un saskaņotā ziņojumu parauga jaunākajā versijā.

Briselē, 2005. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 265, 8.11.1995., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/46/EK (OV L 234, 1.9.2001., 55. lpp.).

1

(2)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2005/8/EK (OV L 27, 29.1.2005., 44. lpp.).

2

(3)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/2005 (OV L 59, 5.3.2005., 8. lpp.).

3

(4)  OV L 187, 26.7.2003., 11. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2003 (OV L 317, 2.12.2003., 22. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Atsevišķu mikotoksīnu (aflatoksīna B1, ohratoksīna A, zearalenona, dezoksinivalenola un fumonizinu, toksīnu T-2 un HT-2) koncentrācija barībā

Rezultāti atsevišķi par katru analizēto paraugu; 1. punkta a) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultātu pārskatu paraugs

| Barība | Paraugu ņemšana
  (gadījuma izlases vai mērķa paraugs) | Mikotoksīnu veids un koncentrācija (μg/kg barības ar mitruma saturu 12 %) |
| --- | --- | --- |
| Klase (1) | Tips (2) | Izcelsmes valsts | Aflatoksīns B1 | Ohratoksīns A | Zearalenons | Dezoksinivalenols | Fumonizini (3) | Toksīni T-2 un HT-2 (4) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Barība

Paraugu ņemšana

(gadījuma izlases vai mērķa paraugs)

Mikotoksīnu veids un koncentrācija (μg/kg barības ar mitruma saturu 12 %)

Klase (1)

Tips (2)

Izcelsmes valsts

Aflatoksīns B1

Ohratoksīns A

Zearalenons

Dezoksinivalenols

Fumonizini (3)

Toksīni T-2 un HT-2 (4)

Kompetentā iestāde norāda arī intervences pasākumus, ko veic, ja konstatēts, ka:

| — | maksimāli pieļaujamais aflatoksīna B1 līmenis ir pārsniegts, |
| --- | --- |

—

maksimāli pieļaujamais aflatoksīna B1 līmenis ir pārsniegts,

| — | izmantotās analīzes metodes, |
| --- | --- |

—

izmantotās analīzes metodes,

| — | to kvalitatīvās noteikšanas robežas. |
| --- | --- |

—

to kvalitatīvās noteikšanas robežas.

---

(1)  Izraugās vienu no šādām klasēm: barības līdzeklis, barības piedeva, premikss, papildbarība, kompleksā barība, kombinētā lopbarība.

(2)  Izraugās vienu no šādiem tipiem: a) attiecībā uz barības līdzekļiem konkrētā barības līdzekļa nosaukums saskaņā ar B daļu pielikumā Padomes Direktīvā 96/25/EK (OV L 125, 23.5.1996., 35. lpp.); b) attiecībā uz pārējo barību dzīvnieku sugu, kurai tā paredzēta.

(3)  Fumonizina B1 un fumonizina B2 koncentrācijas var uzrādīt to abu kopīgā satura veidā.

(4)  Toksīna T-2 un toksīna HT-2 koncentrācijas var uzrādīt to abu kopīgā satura veidā.

---

II PIELIKUMS

Dažu neatļautu ārstniecības vielu klātbūtne barības piedevās

Dažas ārstniecības vielas var būt likumīgi atļautas piedevas konkrētām dzīvnieku sugām un kategorijām paredzētos premiksos un kombinētajā barībā, ja ir izpildītas prasības, kas noteiktas 10. pantā Regulā (EK) Nr. 1831/2003.

Neatļautu ārstniecības vielu klātbūtne dažām dzīvnieku sugām un kategorijām paredzētajā barībā ir noteikumu pārkāpums.

Ārstniecības vielas, kuru klātbūtni pārbauda, jāizvēlas no šāda saraksta:

| 1) | Ārstniecības vielas, kas par barības piedevām atļautas tikai atsevišķām dzīvnieku sugām vai kategorijām: | dekokvināts (Deccox) |
| --- | --- | --- |

1)

Ārstniecības vielas, kas par barības piedevām atļautas tikai atsevišķām dzīvnieku sugām vai kategorijām:

dekokvināts (Deccox)

| | diklazurils (Clinacox 0,2 %) |
| --- | --- |

diklazurils (Clinacox 0,2 %)

| | halofuginona hidrobromīds (Stenorol) |
| --- | --- |

halofuginona hidrobromīds (Stenorol)

| | lazalocīda A nātrija sāls (Avatec 15 %) |
| --- | --- |

lazalocīda A nātrija sāls (Avatec 15 %)

| | alfa-maduramicīnamonijs (Cygro 1 %) |
| --- | --- |

alfa-maduramicīnamonijs (Cygro 1 %)

| | monenzīnnātrijs (Elancoban G100, 100, G200, 200) |
| --- | --- |

monenzīnnātrijs (Elancoban G100, 100, G200, 200)

| | narazīns (Monteban) |
| --- | --- |

narazīns (Monteban)

| | narazīns/nikarbazīns (Maxiban G160) |
| --- | --- |

narazīns/nikarbazīns (Maxiban G160)

| | robenidīna hidrohlorīds (Cycostat 66 G) |
| --- | --- |

robenidīna hidrohlorīds (Cycostat 66 G)

| | salinomicīnnātrijs (Sacox 120G, 120) |
| --- | --- |

salinomicīnnātrijs (Sacox 120G, 120)

| | semduramicīna nātrijs (Aviax 5 %) |
| --- | --- |

semduramicīna nātrijs (Aviax 5 %)

| 2) | Ārstniecības vielas, kuras vairs nav atļauts izmantot par barības piedevām: | amprolijs |
| --- | --- | --- |

2)

Ārstniecības vielas, kuras vairs nav atļauts izmantot par barības piedevām:

amprolijs

| | amprolijs/etopabāts |
| --- | --- |

amprolijs/etopabāts

| | arprinocīds |
| --- | --- |

arprinocīds

| | avilamicīns |
| --- | --- |

avilamicīns

| | avoparcīns |
| --- | --- |

avoparcīns

| | karbadokss |
| --- | --- |

karbadokss

| | dimetridazols |
| --- | --- |

dimetridazols

| | dinitolmīds |
| --- | --- |

dinitolmīds

| | flavofosfolipols |
| --- | --- |

flavofosfolipols

| | ipronidazols |
| --- | --- |

ipronidazols

| | metiklorpindols |
| --- | --- |

metiklorpindols

| | metiklorpindols/metilbenzokvāts |
| --- | --- |

metiklorpindols/metilbenzokvāts

| | nikarbazīns |
| --- | --- |

nikarbazīns

| | nifursols |
| --- | --- |

nifursols

| | olahindokss |
| --- | --- |

olahindokss

| | ronidazols |
| --- | --- |

ronidazols

| | spiramicīns |
| --- | --- |

spiramicīns

| | tetraciklīni |
| --- | --- |

tetraciklīni

| | tilozīna fosfāts |
| --- | --- |

tilozīna fosfāts

| | virginiamicīns |
| --- | --- |

virginiamicīns

| | cinka bacitracīns |
| --- | --- |

cinka bacitracīns

| | citi pretmikrobu līdzekļi |
| --- | --- |

citi pretmikrobu līdzekļi

| 3) | Ārstniecības vielas, kuras nekad nav bijušas atļautas izmantošanai par barības piedevām:
  citas vielas
  Analīžu rezultāti atsevišķi par katru prasībām neatbilstošo paraugu; 1. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultātu pārskatu paraugs:









  Barības veids
  (dzīvnieku sugas un kategorijas) | Konstatētā viela | Noteiktais saturs | Pārkāpuma cēlonis (1) | Veiktie pasākumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3)

Ārstniecības vielas, kuras nekad nav bijušas atļautas izmantošanai par barības piedevām:

citas vielas

Analīžu rezultāti atsevišķi par katru prasībām neatbilstošo paraugu; 1. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultātu pārskatu paraugs:

Barības veids

(dzīvnieku sugas un kategorijas)

Konstatētā viela

Noteiktais saturs

Pārkāpuma cēlonis (1)

Veiktie pasākumi

Kompetentā iestāde norāda arī:

| — | analizēto paraugu kopējo skaitu, |
| --- | --- |

—

analizēto paraugu kopējo skaitu,

| — | pārbaudīto vielu nosaukumus, |
| --- | --- |

—

pārbaudīto vielu nosaukumus,

| — | izmantotās analīžu metodes, |
| --- | --- |

—

izmantotās analīžu metodes,

| — | to noteikšanas robežas. |
| --- | --- |

—

to noteikšanas robežas.

---

(1)  Cēlonis, kas izraisījis neatļautas vielas klātbūtni barībā un kas noteikts kompetento iestāžu veiktā izmeklēšanā.

---

III PIELIKUMS

Dzīvnieku izcelsmes barības līdzekļu ražošanas un lietošanas ierobežojumi

Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 (1) 3. panta noteikumus, dalībvalstis 2006. gadā īsteno koordinētu pārbaužu programmu, lai noteiktu, vai tiek ievēroti attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes barības līdzekļu ražošanu un lietošanu noteiktie ierobežojumi.

Jo īpaši, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar IV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001 (2) tiek ievērots aizliegums mājdzīvniekiem izbarot pārstrādātu dzīvnieku proteīnu, dalībvalstīm jāīsteno kontroles programmas ar attiecīgo mērķi. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 3. pantu šādu kontroles programmu pamatā jābūt ar riskiem pamatotai stratēģijai, kurā ir iekļauti visi barības ražošanas posmi un visu veidu ražošanas telpas, kurās barība tiek ražota, apstrādāta un izlietota. Dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība ar riskiem iespējami saistīto kritēriju definēšanai. Iesvara koeficienta vērtībai, ko piešķir katram kritērijam, jābūt proporcionālam tam atbilstošajam riska faktoram. Pārbaužu biežumam un katrā konkrētajā vietā ņemto analizējamo paraugu skaitam jābūt saistītam ar tai noteikto iesvara koeficientu summu.

Sastādot pārbaužu programmu, orientējoši jāņem vērā šādas vietas un kritēriji:

| Vieta | Kritēriji | Iesvara koeficients |
| --- | --- | --- |
| Lopbarības ražotnes | — | Lopbarības ražotnes, kurās ražo kombinēto barību atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un kurās ražotā barība satur izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas |

Vieta

Kritēriji

Iesvara koeficients

Lopbarības ražotnes

—

Lopbarības ražotnes, kurās ražo kombinēto barību atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un kurās ražotā barība satur izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas

| — | Lopbarības ražotnes, kurās iepriekš nav ievērotas noteikumu prasības vai bijušas aizdomas par to neievērošanu |
| --- | --- |

—

Lopbarības ražotnes, kurās iepriekš nav ievērotas noteikumu prasības vai bijušas aizdomas par to neievērošanu

| — | Lopbarības ražotnes, kurās izmanto lielus daudzumus importētas barības ar augstu proteīna saturu, piemēram, zivju miltus, sojas miltus, kukurūzas lipekļa miltus un proteīnu koncentrātus |
| --- | --- |

—

Lopbarības ražotnes, kurās izmanto lielus daudzumus importētas barības ar augstu proteīna saturu, piemēram, zivju miltus, sojas miltus, kukurūzas lipekļa miltus un proteīnu koncentrātus

| — | Lopbarības ražotnes ar lielu kombinētās barības ražošanas apjomu |
| --- | --- |

—

Lopbarības ražotnes ar lielu kombinētās barības ražošanas apjomu

| — | Piesārņojuma izplatīšanās risks, kura cēlonis uzņēmuma iekšējo darbību procedūras (bunkuru izmantošanas kārtība, ražošanas līniju efektīvas atdalīšanas kontrole, sastāvdaļu kontrole, uzņēmuma laboratorija, paraugu ņemšanas metodes) |
| --- | --- |

—

Piesārņojuma izplatīšanās risks, kura cēlonis uzņēmuma iekšējo darbību procedūras (bunkuru izmantošanas kārtība, ražošanas līniju efektīvas atdalīšanas kontrole, sastāvdaļu kontrole, uzņēmuma laboratorija, paraugu ņemšanas metodes)

Robežkontroles posteņi un citas ievešanas vietas Kopienā

| — | Barības importa lieli/mazi daudzumi |
| --- | --- |

—

Barības importa lieli/mazi daudzumi

| — | Barība ar augstu proteīna saturu |
| --- | --- |

—

Barība ar augstu proteīna saturu

Lauku saimniecības

| — | Lauku saimniecībā izmantojamie maisītāji, kuros jauc izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas |
| --- | --- |

—

Lauku saimniecībā izmantojamie maisītāji, kuros jauc izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas

| — | Lauku saimniecības, kurās kopā tiek turēti atgremotāju dzīvnieki un citu sugu dzīvnieki (risks barojot sajaukt barību) |
| --- | --- |

—

Lauku saimniecības, kurās kopā tiek turēti atgremotāju dzīvnieki un citu sugu dzīvnieki (risks barojot sajaukt barību)

| — | Lauku saimniecības, kas iegādājas barību bez iepakojuma beramkravu veidā |
| --- | --- |

—

Lauku saimniecības, kas iegādājas barību bez iepakojuma beramkravu veidā

Tirgotāji

| — | Noliktavas lopbarībai ar augstu proteīna saturu un šādas barības pagaidu glabāšana |
| --- | --- |

—

Noliktavas lopbarībai ar augstu proteīna saturu un šādas barības pagaidu glabāšana

| — | Lielu barības daudzumu tirgošana beztaras beramkravu veidā |
| --- | --- |

—

Lielu barības daudzumu tirgošana beztaras beramkravu veidā

| — | Tirgotāji, kas pārdod ārzemēs ražotu kombinēto barību |
| --- | --- |

—

Tirgotāji, kas pārdod ārzemēs ražotu kombinēto barību

Pārvietojamie maisītāji

| — | Maisītāji, kuros ražo barību gan atgremotājiem dzīvniekiem, gan citu sugu dzīvniekiem |
| --- | --- |

—

Maisītāji, kuros ražo barību gan atgremotājiem dzīvniekiem, gan citu sugu dzīvniekiem

| — | Maisītāji, attiecībā uz kuriem iepriekš nav ievērotas noteikumu prasības vai bijušas aizdomas par to neievērošanu |
| --- | --- |

—

Maisītāji, attiecībā uz kuriem iepriekš nav ievērotas noteikumu prasības vai bijušas aizdomas par to neievērošanu

| — | Maisītāji, kuros izmanto lopbarību ar augstu proteīna saturu |
| --- | --- |

—

Maisītāji, kuros izmanto lopbarību ar augstu proteīna saturu

| — | Maisītāji, kas ražo lielus lopbarības daudzumus |
| --- | --- |

—

Maisītāji, kas ražo lielus lopbarības daudzumus

| — | Maisītāji, kas apkalpo lielu saimniecību skaitu, ieskaitot lauku saimniecības, kas tur atgremotājus |
| --- | --- |

—

Maisītāji, kas apkalpo lielu saimniecību skaitu, ieskaitot lauku saimniecības, kas tur atgremotājus

Transporta līdzekļi

| — | Transportlīdzekļi, kurus izmanto pārstrādāta dzīvnieku proteīna un barības transportēšanai |
| --- | --- |

—

Transportlīdzekļi, kurus izmanto pārstrādāta dzīvnieku proteīna un barības transportēšanai

| — | Transportlīdzekļi, attiecībā uz kuriem iepriekš nav ievērotas noteikumu prasības vai bijušas aizdomas par to neievērošanu |
| --- | --- |

—

Transportlīdzekļi, attiecībā uz kuriem iepriekš nav ievērotas noteikumu prasības vai bijušas aizdomas par to neievērošanu

Kā alternatīvu šīm orientējošajām vietām un kritērijiem dalībvalstis līdz 2006. gada 31. martam var iesniegt Komisijai savu riska novērtējumu.

Paraugi jāņem no partijām vai procesos, kur ir lielāka aizliegto pārstrādāto proteīnu piesārņojuma izplatīšanās iespēja (pirmā partija pēc tādas lopbarības transporta, kas saturējusi šajā partijā aizliegtu dzīvnieku izcelsmes proteīnu, tehniskas problēmas vai izmaiņas ražošanas līnijās).

Pārbaudēs var iekļaut arī no transportlīdzekļiem, ražošanas iekārtām un glabātavām ņemto putekļu paraugu analīzes.

Gada minimālais pārbaužu skaits vienā dalībvalstī ir 10 pārbaudes uz katrām 100 000 tonnām saražotās kombinētās barības. Oficiāli ņemto paraugu minimālais skaits gadā vienā dalībvalstī ir 20 paraugi uz katrām 100 000 tonnām saražotās kombinētās barības. Kamēr apstiprinās alternatīvas metodes, paraugu analīzēm jāizmanto Komisijas Direktīvā 2003/126/EK (3) aprakstītā identifikācijas un noteikšanas mikroskopijas metode. Dzīvnieku proteīnu noteikšanas rezultāti jāinterpretē saskaņā ar noteikumiem Regulā (EK) Nr. 999/2001.

Pārbaudes programmu rezultāti jāpaziņo Komisijai šādā formā.

Dzīvnieku izcelsmes barības līdzekļu izbarošanas ierobežojumu (aizliegtu pārstrādātu dzīvnieku proteīnu izmantošana barībā) ievērošanas pārbaužu rezultātu kopsavilkums

A.   Dokumentētas pārbaudes

| Posms | Pārbaužu skaits, tai skaitā pārbaudes pārstrādāto dzīvnieku proteīnu klātbūtnes konstatēšanai | Dokumentētās pārbaudēs, izņemot laboratorijas analīzes, konstatēto pārkāpumu u. c. skaits |
| --- | --- | --- |
| Barības līdzekļu imports | | |
| Barības līdzekļu glabāšana | | |
| Lopbarības ražotnes | | |
| Maisītāji saimniecībās/pārvietojamie maisītāji | | |
| Lopbarības tirdzniecības starpnieki | | |
| Transportlīdzekļi | | |
| Lauku saimniecības, kurās tur neatgremotāju sugu dzīvniekus | | |
| Lauku saimniecības, kurās tur atgremotāju sugu dzīvniekus | | |
| Citi:... | | |

Posms

Pārbaužu skaits, tai skaitā pārbaudes pārstrādāto dzīvnieku proteīnu klātbūtnes konstatēšanai

Dokumentētās pārbaudēs, izņemot laboratorijas analīzes, konstatēto pārkāpumu u. c. skaits

Barības līdzekļu imports

Barības līdzekļu glabāšana

Lopbarības ražotnes

Maisītāji saimniecībās/pārvietojamie maisītāji

Lopbarības tirdzniecības starpnieki

Transportlīdzekļi

Lauku saimniecības, kurās tur neatgremotāju sugu dzīvniekus

Lauku saimniecības, kurās tur atgremotāju sugu dzīvniekus

Citi:...

B.   Barības līdzekļu un kombinētās barības paraugu ņemšana un testēšana attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām

| Vieta | Oficiāli ņemto paraugu skaits, kas pārbaudīti attiecībā uz pārstrādātiem dzīvnieku izcelsmes proteīniem | Neatbilstošu paraugu skaits |
| --- | --- | --- |
| Atrasti pārstrādāti sauszemes dzīvnieku proteīni | Atrasti pārstrādāti dzīvnieku proteīni no zivīm |
| Barības sastāvdaļas | Kombinētā barība | Barības sastāvdaļas | Kombinētā barība | Barības sastāvdaļas | Kombinētā barība |
| atgremotājiem | neatgremotājiem | atgremotājiem | neatgremotājiem | atgremotājiem | neatgremotājiem |
| Pēc importēšanas | | | | | | | | | |
| Lopbarības ražotnes | | | | | | | | | |
| Starpnieki/glabāšana | | | | | | | | | |
| Transportlīdzekļi | | | | | | | | | |
| Maisītāji saimniecībās/pārvietojamie maisītāji | | | | | | | | | |
| Lauku saimniecībā | | | | | | | | | |
| Citi:... | | | | | | | | | |

Vieta

Oficiāli ņemto paraugu skaits, kas pārbaudīti attiecībā uz pārstrādātiem dzīvnieku izcelsmes proteīniem

Neatbilstošu paraugu skaits

Atrasti pārstrādāti sauszemes dzīvnieku proteīni

Atrasti pārstrādāti dzīvnieku proteīni no zivīm

Barības sastāvdaļas

Kombinētā barība

Barības sastāvdaļas

Kombinētā barība

Barības sastāvdaļas

Kombinētā barība

atgremotājiem

neatgremotājiem

atgremotājiem

neatgremotājiem

atgremotājiem

neatgremotājiem

Pēc importēšanas

Lopbarības ražotnes

Starpnieki/glabāšana

Transportlīdzekļi

Maisītāji saimniecībās/pārvietojamie maisītāji

Lauku saimniecībā

Citi:...

C.   Kopsavilkums par atgremotājiem dzīvniekiem paredzētās barības paraugos atrastajiem aizliegtajiem pārstrādātajiem proteīniem

| | Parauga ņemšanas mēnesis | Piesārņojuma veids, pakāpe un izcelsme | Piemērotās sankcijas (vai citi pasākumi) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |
| | | | |

Parauga ņemšanas mēnesis

Piesārņojuma veids, pakāpe un izcelsme

Piemērotās sankcijas (vai citi pasākumi)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

(2)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

(3)  OV L 339, 24.12.2003., 78. lpp.

---

IV PIELIKUMS

Visu cūkām paredzētās kombinētās barības paraugu (prasībām atbilstošo un neatbilstošo) vara un cinka satura analīžu rezultāti

| Kombinētās barības veids
  (dzīvnieku kategorija) | Mikroelements
  (varš vai cinks) | Konstatētais līmenis
  (mg/kg kombinētās barības) | Maksimāli pieļaujamā satura pārsniegšanas cēlonis (1) | Veiktie pasākumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Kombinētās barības veids

(dzīvnieku kategorija)

Mikroelements

(varš vai cinks)

Konstatētais līmenis

(mg/kg kombinētās barības)

Maksimāli pieļaujamā satura pārsniegšanas cēlonis (1)

Veiktie pasākumi

---

(1)  Kas noteikts kompetento iestāžu veiktā izmeklēšanā.

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/60

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 21. decembris),

ar ko ievieš papildu pasākumus, lai kontrolētu mazas patogenitātes putnu gripas infekcijas Itālijā, un atceļ Lēmumu 2004/666/EK

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5566)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/926/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. maija Direktīvu 92/40/EEK, ar ko ievieš Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei (3), un jo īpaši tās 16. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (4), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu un 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2002. gada 12. decembra Lēmumu 2002/975/EK par vakcinācijas ieviešanu papildus kontroles pasākumiem, kas Itālijā attiecas uz mazas patogenitātes putnu gripas infekcijām, un par īpašiem pārvietošanas kontroles pasākumiem (5) dažos Ziemeļitālijas apgabalos tika īstenota vakcinācijas programma, lai kontrolētu mazas patogenitātes putnu gripas infekcijas apakštipu H7N3. Tika piemērota DIVA stratēģija (differentiating infected from vaccinated animals – inficēto un vakcinēto dzīvnieku nošķiršana), izmantojot H7N1 apakštipa heterologu vakcīnu, lai nošķirtu inficētus mājputnus no vakcinētiem mājputniem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2002. gada 12. decembra Lēmumu 2002/975/EK par vakcinācijas ieviešanu papildus kontroles pasākumiem, kas Itālijā attiecas uz mazas patogenitātes putnu gripas infekcijām, un par īpašiem pārvietošanas kontroles pasākumiem (5) dažos Ziemeļitālijas apgabalos tika īstenota vakcinācijas programma, lai kontrolētu mazas patogenitātes putnu gripas infekcijas apakštipu H7N3. Tika piemērota DIVA stratēģija (differentiating infected from vaccinated animals – inficēto un vakcinēto dzīvnieku nošķiršana), izmantojot H7N1 apakštipa heterologu vakcīnu, lai nošķirtu inficētus mājputnus no vakcinētiem mājputniem.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 29. septembra Lēmumu 2004/666/EK par vakcinācijas ieviešanu papildus kontroles pasākumiem, kas Itālijā attiecas uz mazas patogenitātes putnu gripas infekcijām, par īpašiem pārvietošanas kontroles pasākumiem un par Lēmuma 2002/975/EK atcelšanu (6) tika apstiprināta jauna vakcinācijas programma mazākā Itālijas teritorijā nekā iepriekšējā vakcinācijas kampaņā, ko veica saskaņā ar Lēmumu 2002/975/EK. Jaunajā progammā izmanto bivalentu vakcīnu, kas aizsargā gan pret H5, gan pret H7 apakštipa putnu gripas vīrusu infekciju. Šāda veida vakcināciju veic vismaz līdz 2005. gada 31. decembrim. Minētajā lēmumā ir noteikts aizliegums veikt Kopienas iekšējo tirdzniecību ar dzīviem mājputniem un inkubējamām olām, kuras ir no vakcinācijas zonas vai kuru izcelsme ir vakcinācijas zonā, kā arī izklāstīti noteikumi Kopienas iekšējai tirdzniecībai ar svaigu gaļu no vakcinētiem mājputniem saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2004/666/EK 3. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 29. septembra Lēmumu 2004/666/EK par vakcinācijas ieviešanu papildus kontroles pasākumiem, kas Itālijā attiecas uz mazas patogenitātes putnu gripas infekcijām, par īpašiem pārvietošanas kontroles pasākumiem un par Lēmuma 2002/975/EK atcelšanu (6) tika apstiprināta jauna vakcinācijas programma mazākā Itālijas teritorijā nekā iepriekšējā vakcinācijas kampaņā, ko veica saskaņā ar Lēmumu 2002/975/EK. Jaunajā progammā izmanto bivalentu vakcīnu, kas aizsargā gan pret H5, gan pret H7 apakštipa putnu gripas vīrusu infekciju. Šāda veida vakcināciju veic vismaz līdz 2005. gada 31. decembrim. Minētajā lēmumā ir noteikts aizliegums veikt Kopienas iekšējo tirdzniecību ar dzīviem mājputniem un inkubējamām olām, kuras ir no vakcinācijas zonas vai kuru izcelsme ir vakcinācijas zonā, kā arī izklāstīti noteikumi Kopienas iekšējai tirdzniecībai ar svaigu gaļu no vakcinētiem mājputniem saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2004/666/EK 3. pantu.

| (3) | Vakcinācijas programmas rezultāti, kā noteikts Lēmumā 2004/666/EK un ziņots vairākās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksmēs, kopumā bija labvēlīgi. |
| --- | --- |

(3)

Vakcinācijas programmas rezultāti, kā noteikts Lēmumā 2004/666/EK un ziņots vairākās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksmēs, kopumā bija labvēlīgi.

| (4) | Pateicoties labvēlīgai situācijai vakcinācijas zonā, kas noteikta Lēmumā 2004/666/EK, un ņemot vērā, ka palielinājusies vakcinācijas veikšanas pieredze, ir jāatļauj kaujamo mājputnu, inkubējamu olu un vienu dienu vecu cāļu nosūtīšana no Itālijas, ja tiek izpildīti daži nosacījumi. |
| --- | --- |

(4)

Pateicoties labvēlīgai situācijai vakcinācijas zonā, kas noteikta Lēmumā 2004/666/EK, un ņemot vērā, ka palielinājusies vakcinācijas veikšanas pieredze, ir jāatļauj kaujamo mājputnu, inkubējamu olu un vienu dienu vecu cāļu nosūtīšana no Itālijas, ja tiek izpildīti daži nosacījumi.

| (5) | Ņemot vērā, ka pastāv īpašs risks ievazāt putnu gripu attiecīgajos Itālijas apgabalos, un to, ka Itālija ar 2005. gada 23. jūnija vēstuli ir iesniegusi apstiprināšanai grozītu vakcinācijas programmu, ir lietderīgi turpināt vakcināciju apgabalos, kuros ir lielāks slimības ievazāšanas risks. Turklāt ir jāveic intensīva kontrole un uzraudzība gan vakcinācijas zonā, gan tās apkārtnē. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā, ka pastāv īpašs risks ievazāt putnu gripu attiecīgajos Itālijas apgabalos, un to, ka Itālija ar 2005. gada 23. jūnija vēstuli ir iesniegusi apstiprināšanai grozītu vakcinācijas programmu, ir lietderīgi turpināt vakcināciju apgabalos, kuros ir lielāks slimības ievazāšanas risks. Turklāt ir jāveic intensīva kontrole un uzraudzība gan vakcinācijas zonā, gan tās apkārtnē.

| (6) | Kaujamiem mājputniem jāveic speciālas paraugu ņemšanas un testu procedūras. |
| --- | --- |

(6)

Kaujamiem mājputniem jāveic speciālas paraugu ņemšanas un testu procedūras.

| (7) | Kopienas tiesību aktu skaidrības labad ir lietderīgi atcelt Lēmumu 2004/666/EK un aizstāt to ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(7)

Kopienas tiesību aktu skaidrības labad ir lietderīgi atcelt Lēmumu 2004/666/EK un aizstāt to ar šo lēmumu.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vakcinācijas programmas apstiprinājums

1.   Komisijai Itālijas 2005. gada 23. jūnijā iesniegtā grozītā programma vakcinācijai pret putnu gripu (“vakcinācijas programma”) ir apstiprināta.

Vakcinācijas programmu veic I pielikumā uzskaitītajos apgabalos (“vakcinācijas zona”), izmantojot bivalentu vakcīnu. Vakcinācijas programmu veic efektīvi.

2.   Vakcinācijas programmā noteikto intensīvo kontroli un uzraudzību veic vakcinācijas zonā un III pielikumā uzskaitītajos apgabalos.

2. pants

Ierobežojumi dzīvu mājputnu, inkubējamu olu, vienu dienu vecu cāļu un svaigas mājputnu gaļas pārvietošanai

Ierobežojumus dzīvu mājputnu, inkubējamu olu, vienu dienu vecu cāļu un svaigas mājputnu gaļas pārvietošanai uz vakcinācijas zonu, no tās un tās iekšienē, un no saimniecībām, kas atrodas ierobežojuma zonā, kas noteikta saskaņā ar vakcinācijas programmā izklāstītajiem noteikumiem, piemēro saskaņā ar šā lēmuma 3. līdz 9. pantu.

3. pants

Ierobežojumi dzīvu mājputnu, inkubējamu olu un vienu dienu vecu cāļu nosūtīšanai

No Itālijas nedrīkst nosūtīt dzīvus mājputnus, inkubējamas olas un vienu dienu vecus cāļus, kuri ir un/vai kuru izcelsme ir no saimniecībām vakcinācijas zonā un no saimniecībām, kas atrodas ierobežojuma zonā, kura noteikta saskaņā ar vakcinācijas programmā izklāstītajiem noteikumiem.

4. pants

Atkāpes no ierobežojumiem kaujamu mājputnu nosūtīšanai

1.   Atkāpjoties no 3. panta, no Itālijas drīkst nosūtīt dzīvus mājputnus, kuri ir un/vai kuru izcelsme ir no vakcinācijas zonā esošajām saimniecībām, ja mājputni:

| a) | ir no saimniecībām, kas atrodas ārpus ierobežojuma zonas, kura noteikta saskaņā ar vakcinācijas programmā izklāstītajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

ir no saimniecībām, kas atrodas ārpus ierobežojuma zonas, kura noteikta saskaņā ar vakcinācijas programmā izklāstītajiem noteikumiem;

| b) | ir no saimēm, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz putnu gripu, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; |
| --- | --- |

b)

ir no saimēm, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz putnu gripu, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem;

| c) | ir no saimēm, kuras 48 stundas pirms iekraušanas ir klīniski pārbaudījis valsts pilnvarots veterinārārsts, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; |
| --- | --- |

c)

ir no saimēm, kuras 48 stundas pirms iekraušanas ir klīniski pārbaudījis valsts pilnvarots veterinārārsts, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem;

| d) | ir no saimēm, kuras ir seroloģiski pārbaudītas ar negatīvu rezultātu attiecībā uz putnu gripu valsts putnu gripas laboratorijā, lietojot paraugu ņemšanas un testu procedūras, kas noteiktas šā lēmuma II pielikumā; |
| --- | --- |

d)

ir no saimēm, kuras ir seroloģiski pārbaudītas ar negatīvu rezultātu attiecībā uz putnu gripu valsts putnu gripas laboratorijā, lietojot paraugu ņemšanas un testu procedūras, kas noteiktas šā lēmuma II pielikumā;

| e) | tiek nosūtīti tieši uz kautuvi un nokauti nekavējoties pēc saņemšanas. |
| --- | --- |

e)

tiek nosūtīti tieši uz kautuvi un nokauti nekavējoties pēc saņemšanas.

2.   Pārbaudot saimes, kā paredzēts 1. punkta b) apakšpunktā, veic šādus testus:

| a) | vakcinētiem putniem izmanto izstrādāto netiešo imunofluorescences analīzi (iIFA tests); |
| --- | --- |

a)

vakcinētiem putniem izmanto izstrādāto netiešo imunofluorescences analīzi (iIFA tests);

| b) | nevakcinētiem putniem:






  i) | hemaglutinācijas kavēšanas testu (HI); |
| --- | --- | --- |

b)

nevakcinētiem putniem:

i)

hemaglutinācijas kavēšanas testu (HI);

| ii) | AGID testu; |
| --- | --- |

ii)

AGID testu;

| iii) | ELISA testu; vai |
| --- | --- |

iii)

ELISA testu; vai

| iv) | ja vajadzīgs, iIFA testu. |
| --- | --- |

iv)

ja vajadzīgs, iIFA testu.

5. pants

Atkāpes no ierobežojumiem inkubējamu olu nosūtīšanai

Atkāpjoties no 3. panta, no Itālijas drīkst nosūtīt inkubējamas olas, kas ir un/vai kuru izcelsme ir no vakcinācijas zonā esošajām saimniecībām, ja:

| a) | tās ir no saimniecībām, kas atrodas ārpus ierobežojuma zonas, kura noteikta saskaņā ar vakcinācijas programmā izklāstītajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

tās ir no saimniecībām, kas atrodas ārpus ierobežojuma zonas, kura noteikta saskaņā ar vakcinācijas programmā izklāstītajiem noteikumiem;

| b) | tās ir no saimēm, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz putnu gripu, izmantojot 4. panta 2. punktā paredzētos testus; |
| --- | --- |

b)

tās ir no saimēm, kas regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz putnu gripu, izmantojot 4. panta 2. punktā paredzētos testus;

| c) | tās ir dezinficētas pirms izvešanas no saimniecības; |
| --- | --- |

c)

tās ir dezinficētas pirms izvešanas no saimniecības;

| d) | tās tiek vestas tieši uz galamērķa inkubatoru; |
| --- | --- |

d)

tās tiek vestas tieši uz galamērķa inkubatoru;

| e) | galamērķa inkubators var nodrošināt inkubējamu olu izsekojamību, izmantojot datus par inkubējamu olu izcelsmes saimniecību un no šīm olām izperētu vienu dienu vecu cāļu nosūtīšanas galamērķi. |
| --- | --- |

e)

galamērķa inkubators var nodrošināt inkubējamu olu izsekojamību, izmantojot datus par inkubējamu olu izcelsmes saimniecību un no šīm olām izperētu vienu dienu vecu cāļu nosūtīšanas galamērķi.

6. pants

Atkāpes no ierobežojumiem vienu dienu vecu cāļu nosūtīšanai

Atkāpjoties no 3. panta, vienu dienu vecus cāļus, kas ir un/vai kuru izcelsme ir no saimniecībām, kas atrodas vakcinācijas zonā, var nosūtīt no Itālijas, ja to izcelsme ir no inkubējamām olām, kuras atbilst 5. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

7. pants

Veterinārās apliecības dzīvu mājputnu, inkubējamu olu un vienu dienu vecu cāļu sūtījumiem

Veterinārajās apliecībās dzīvu mājputnu, inkubējamu olu un vienu dienu vecu cāļu sūtījumiem no Itālijas iekļauj vārdus: “Šā sūtījuma dzīvnieku veselības nosacījumi atbilst Komisijas Lēmumam 2005/926/EK”.

8. pants

Ierobežojumi svaigas mājputnu gaļas nosūtīšanai un īpašs marķējums

1.   Svaigu mājputnu gaļu, kā paredzēts 2. pantā, marķē saskaņā ar 2. punktu un to nedrīkst nosūtīt no Itālijas, ja tā ir iegūta no:

| a) | mājputniem, kuru izcelsme ir saimniecībās, kas atrodas ierobežojuma zonā, kura noteikta saskaņā ar vakcinācijas programmā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

mājputniem, kuru izcelsme ir saimniecībās, kas atrodas ierobežojuma zonā, kura noteikta saskaņā ar vakcinācijas programmā paredzētajiem noteikumiem;

| b) | mājputniem, kas vakcinēti pret putnu gripu; |
| --- | --- |

b)

mājputniem, kas vakcinēti pret putnu gripu;

| c) | mājputnu saimēm, kas attiecībā uz putnu gripu ir seropozitīvas un ko oficiālā kontrolē paredzēts nokaut saskaņā ar vakcinācijas programmu. |
| --- | --- |

c)

mājputnu saimēm, kas attiecībā uz putnu gripu ir seropozitīvas un ko oficiālā kontrolē paredzēts nokaut saskaņā ar vakcinācijas programmu.

2.   Svaigu mājputnu gaļu, kā paredzēts 1. punktā, marķē ar speciālu veselības marķējumu vai identifikācijas marķējumu, ko nevar sajaukt ar veselības marķējumu, kas paredzēts Padomes Direktīvas 71/118/EEK (7) I pielikuma XII nodaļā, un tas nedrīkst būt ovāls. Minētajā marķējumā ir iestādes apstiprinājuma numurs, bet ne burti C.E.

9. pants

Atkāpes no ierobežojumiem svaigas mājputnu gaļas nosūtīšanai

Atkāpjoties no 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 2. punkta, svaigu gaļu, ko iegūst no tītariem un vistām, kas vakcinētas pret putnu gripu, izmantojot (H7N1) un (H5N9) apakštipa heterologu vakcīnu, drīkst nosūtīt no Itālijas ar noteikumu, ka gaļa ir no tītariem un vistām, kas:

| a) | ir no saimēm, kuras regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz putnu gripu, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; |
| --- | --- |

a)

ir no saimēm, kuras regulāri tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz putnu gripu, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem;

| b) | ir no saimēm, kuras 48 stundas pirms iekraušanas ir klīniski pārbaudījis valsts pilnvarots veterinārārsts, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem; |
| --- | --- |

b)

ir no saimēm, kuras 48 stundas pirms iekraušanas ir klīniski pārbaudījis valsts pilnvarots veterinārārsts, īpašu uzmanību pievēršot kontrolputniem;

| c) | ir no saimēm, kuras ir seroloģiski pārbaudītas ar negatīvu rezultātu attiecībā uz putnu gripu valsts putnu gripas laboratorijā, lietojot paraugu ņemšanas un testu procedūras, kas noteiktas šā lēmuma II pielikumā; |
| --- | --- |

c)

ir no saimēm, kuras ir seroloģiski pārbaudītas ar negatīvu rezultātu attiecībā uz putnu gripu valsts putnu gripas laboratorijā, lietojot paraugu ņemšanas un testu procedūras, kas noteiktas šā lēmuma II pielikumā;

| d) | ir no saimēm, kuras tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz putnu gripu, izmantojot 4. panta 2. punktā paredzētos testus; |
| --- | --- |

d)

ir no saimēm, kuras tikušas pārbaudītas un uzrādījušas negatīvus rezultātus attiecībā uz putnu gripu, izmantojot 4. panta 2. punktā paredzētos testus;

| e) | tiek turētas atsevišķi no citām saimēm, kuras neatbilst šim pantam; |
| --- | --- |

e)

tiek turētas atsevišķi no citām saimēm, kuras neatbilst šim pantam;

| f) | tiek nosūtītas tieši uz kautuvi un nokautas nekavējoties pēc saņemšanas. |
| --- | --- |

f)

tiek nosūtītas tieši uz kautuvi un nokautas nekavējoties pēc saņemšanas.

10. pants

Veterinārais sertifikāts svaigai tītara un vistas gaļai

Svaigai tītara un vistas gaļai, kas atbilst 9. pantā noteiktajām prasībām, pievieno veterināro sertifikātu, kurš atbilst Direktīvas 71/118/EEK VI pielikumā sniegtajam paraugam un kurā IV punkta a) apakšpunktā ietver šādu valsts pilnvarota veterinārārsta apliecinājumu:

“Iepriekš aprakstītā tītara gaļa/vistas gaļa (8) atbilst Komisijas Lēmuma 2005/926/EK prasībām.

11. pants

Iepakojuma un transportlīdzekļu tīrīšana un dezinfekcija

Itālija nodrošina, ka I pielikumā norādītajā vakcinācijas zonā:

| a) | inkubējamu olu un vienu dienu vecu cāļu savākšanai, uzglabāšanai un transportēšanai izmanto tikai vienreizējās iepakošanas materiālus vai materiālus, ko var sekmīgi mazgāt un dezinficēt; |
| --- | --- |

a)

inkubējamu olu un vienu dienu vecu cāļu savākšanai, uzglabāšanai un transportēšanai izmanto tikai vienreizējās iepakošanas materiālus vai materiālus, ko var sekmīgi mazgāt un dezinficēt;

| b) | visa veida transportlīdzekļus, kurus izmanto dzīvu mājputnu, inkubējamu olu, vienu dienu vecu cāļu, svaigas mājputnu gaļas un mājputnu barības pārvadāšanai, nekavējoties pirms un pēc katra pārvadājuma tīra un dezinficē ar dezinfekcijas līdzekļiem un metodēm, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

b)

visa veida transportlīdzekļus, kurus izmanto dzīvu mājputnu, inkubējamu olu, vienu dienu vecu cāļu, svaigas mājputnu gaļas un mājputnu barības pārvadāšanai, nekavējoties pirms un pēc katra pārvadājuma tīra un dezinficē ar dezinfekcijas līdzekļiem un metodēm, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde.

12. pants

Ziņojumi

Sešu mēnešu laikā pēc šā lēmuma piemērošanas dienas un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem Itālija iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir iekļauta informācija par vakcinācijas programmas iedarbīgumu.

13. pants

Atcelšana

Lēmumu 2004/666/EK atceļ.

14. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro no desmitās dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

15. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.); labotais variants (OV L 195, 2.6.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

2

(3)  OV L 167, 22.6.1992., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

3

(4)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

4

(5)  OV L 337, 13.12.2002., 87. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/159/EK (OV L 50, 20.2.2004., 63. lpp.).

5

(6)  OV L 303, 30.9.2004., 35. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/10/EK (OV L 4, 6.1.2005., 15. lpp.).

6

(7)  OV L 55, 8.3.1971., 23. lpp.

7

(8)  Nevajadzīgo svītrot.”

8

---

I PIELIKUMS

VAKCINĀCIJAS ZONA, KURĀ VAKCINĀCIJU VEIC, IZMANTOJOT BIVALENTU VAKCĪNU

Veneto reģions

| Veronas province |
| --- |
| ALBAREDO D'ADIGE | |
| ANGIARI | |
| ARCOLE | |
| BELFIORE | |
| BONAVIGO | |
| BOVOLONE | |
| BUTTAPIETRA | |
| CALDIERO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CASALEONE | |
| CASTEL D'AZZANO | |
| CASTELNUOVO DEL GARDA | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CEREA | |
| COLOGNA VENETA | |
| COLOGNOLA AI COLLI | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CONCAMARISE | |
| ERBÈ | |
| GAZZO VERONESE | |
| ISOLA DELLA SCALA | |
| ISOLA RIZZA | |
| LAVAGNO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| MINERBE | |
| MONTEFORTE D'ALPONE | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| MOZZECANE | |
| NOGARA | |
| NOGAROLE ROCCA | |
| OPPEANO | |
| PALÙ | |
| PESCHIERA DEL GARDA | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| POVEGLIANO VERONESE | |
| PRESSANA | |
| RONCO ALL'ADIGE | |
| ROVERCHIARA | |
| ROVEREDO DI GUÀ | |
| SALIZZOLE | |
| SAN BONIFACIO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| SAN GIOVANNI LUPATOTO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| SANGUINETTO | |
| SAN MARTINO BUON ALBERGO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| SAN PIETRO DI MORUBIO | |
| SOAVE | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| SOMMACAMPAGNA | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| SONA | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| SORGÀ | |
| TREVENZUOLO | |
| VALEGGIO SUL MINCIO | |
| VERONA | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| VERONELLA | |
| VIGASIO | |
| VILLAFRANCA DI VERONA | |
| ZEVIO | |
| ZIMELLA | |

Veronas province

ALBAREDO D'ADIGE

ANGIARI

ARCOLE

BELFIORE

BONAVIGO

BOVOLONE

BUTTAPIETRA

CALDIERO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CASALEONE

CASTEL D'AZZANO

CASTELNUOVO DEL GARDA

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CEREA

COLOGNA VENETA

COLOGNOLA AI COLLI

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CONCAMARISE

ERBÈ

GAZZO VERONESE

ISOLA DELLA SCALA

ISOLA RIZZA

LAVAGNO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

MINERBE

MONTEFORTE D'ALPONE

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

MOZZECANE

NOGARA

NOGAROLE ROCCA

OPPEANO

PALÙ

PESCHIERA DEL GARDA

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

POVEGLIANO VERONESE

PRESSANA

RONCO ALL'ADIGE

ROVERCHIARA

ROVEREDO DI GUÀ

SALIZZOLE

SAN BONIFACIO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

SAN GIOVANNI LUPATOTO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

SANGUINETTO

SAN MARTINO BUON ALBERGO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

SAN PIETRO DI MORUBIO

SOAVE

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

SOMMACAMPAGNA

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

SONA

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

SORGÀ

TREVENZUOLO

VALEGGIO SUL MINCIO

VERONA

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

VERONELLA

VIGASIO

VILLAFRANCA DI VERONA

ZEVIO

ZIMELLA

Lombardijas reģions

| Brešas province |
| --- |
| ACQUAFREDDA | |
| ALFIANELLO | |
| BAGNOLO MELLA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BORGOSATOLLO | |
| BRESCIA | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CALCINATO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CALVISANO | |
| CAPRIANO DEL COLLE | |
| CARPENEDOLO | |
| CASTENEDOLO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CIGOLE | |
| DELLO | |
| DESENZANO DEL GARDA | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| FIESSE | |
| FLERO | |
| GAMBARA | |
| GHEDI | |
| GOTTOLENGO | |
| ISORELLA | |
| LENO | |
| LONATO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| MANERBIO | |
| MILZANO | |
| MONTICHIARI | |
| MONTIRONE | |
| OFFLAGA | |
| PAVONE DEL MELLA | |
| PONCARALE | |
| PONTEVICO | |
| POZZOLENGO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| PRALBOINO | |
| QUINZANO D'OGLIO | |
| REMEDELLO | |
| REZZATO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| SAN GERVASIO BRESCIANO | |
| SAN ZENO NAVIGLIO | |
| SENIGA | |
| VEROLANUOVA | |
| VEROLAVECCHIA | |
| VISANO | |
| Mantujas province |
| CASTIGLIONE DELLE STIVIERE | |
| CAVRIANA | |
| CERESARA | |
| GOITO | |
| GUIDIZZOLO | |
| MARMIROLO | |
| MEDOLE | |
| MONZAMBANO | |
| PONTI SUL MINCIO | |
| ROVERBELLA | |
| SOLFERINO | |
| VOLTA MANTOVANA | |

Brešas province

ACQUAFREDDA

ALFIANELLO

BAGNOLO MELLA

BASSANO BRESCIANO

BORGOSATOLLO

BRESCIA

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CALCINATO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CALVISANO

CAPRIANO DEL COLLE

CARPENEDOLO

CASTENEDOLO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CIGOLE

DELLO

DESENZANO DEL GARDA

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

FIESSE

FLERO

GAMBARA

GHEDI

GOTTOLENGO

ISORELLA

LENO

LONATO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

MANERBIO

MILZANO

MONTICHIARI

MONTIRONE

OFFLAGA

PAVONE DEL MELLA

PONCARALE

PONTEVICO

POZZOLENGO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

PRALBOINO

QUINZANO D'OGLIO

REMEDELLO

REZZATO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

SAN GERVASIO BRESCIANO

SAN ZENO NAVIGLIO

SENIGA

VEROLANUOVA

VEROLAVECCHIA

VISANO

Mantujas province

CASTIGLIONE DELLE STIVIERE

CAVRIANA

CERESARA

GOITO

GUIDIZZOLO

MARMIROLO

MEDOLE

MONZAMBANO

PONTI SUL MINCIO

ROVERBELLA

SOLFERINO

VOLTA MANTOVANA

---

II PIELIKUMS

PARAUGU ŅEMŠANAS UN TESTU PROCEDŪRA

1.   Ievads un vispārējais pielietojums

Izstrādātās netiešās imunofluorescences analīzes (iIFA tests) mērķis ir nošķirt vistas un tītarus, kas vakcinēti un pakļauti savvaļas vīrusam, un vistas un tītarus, kas vakcinēti, bet nav pakļauti savvaļas vīrusam, saskaņā ar “DIVA” (Differentiating Infected from Vaccinated Animals – Inficēto un vakcinēto dzīvnieku nošķiršana) vakcinācijas stratēģiju, kurā izmanto heterologu apakštipa vakcīnu no savvaļas vīrusa apakštipa.

2.   Testa izmantošana, nosūtot svaigu tītara un vistas gaļu no vakcinācijas zonas Itālijā

Gaļu, kuras izcelsme ir no tītaru un vistu saimēm, kas vakcinētas pret putnu gripu, var nosūtīt no Itālijas ar noteikumu, ka gadījumā, ja visi putni ir turēti vienā ēkā, valsts pilnvarots veterinārārsts septiņas dienas pirms kaušanas ir noņēmis asins paraugus no vismaz 10 kaušanai paredzētiem vakcinētiem tītariem vai vistām.

Tomēr, ja mājputni ir turēti vairāk nekā vienā grupā vai ēkā, paraugus ņem vismaz no 20 brīvi izvēlētiem vakcinētajiem putniem no visām saimniecības grupām vai ēkām.

3.   Testa izmantošana, nosūtot kaujamos mājputnus no vakcinācijas zonas Itālijā uz citām dalībvalstīm

Kaujamos mājputnus, kuru izcelsme ir vakcinācijas zonā, var nosūtīt no Itālijas ar noteikumu, ka gadījumā, ja visi putni ir turēti vienā ēkā, valsts pilnvarots veterinārārsts septiņas dienas pirms kaušanas ir noņēmis asins paraugus no vismaz 10 kaušanai paredzētiem putniem. Tomēr, ja mājputni ir turēti vairāk nekā vienā grupā vai ēkā, paraugus ņem vismaz no 20 brīvi izvēlētiem putniem no visām saimniecības grupām vai ēkām.

---

III PIELIKUMS

APGABALI, KURI ROBEŽOJAS AR VAKCINĀCIJAS ZONU UN KUROS VEIC INTENSĪVU KONTROLI UN UZRAUDZĪBU

Lombardijas reģions

| Bergāmo province |
| --- |
| ANTEGNATE | |
| BAGNATICA | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| BARBATA | |
| BARIANO | |
| BOLGARE | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CALCINATE | |
| CALCIO | |
| CASTELLI CALEPIO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CAVERNAGO | |
| CIVIDATE AL PIANO | |
| COLOGNO AL SERIO | |
| CORTENUOVA | |
| COSTA DI MEZZATE | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| COVO | |
| FARA OLIVANA CON SOLA | |
| FONTANELLA | |
| GHISALBA | |
| GRUMELLO DEL MONTE | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| ISSO | |
| MARTINENGO | |
| MORENGO | |
| MORNICO AL SERIO | |
| PAGAZZANO | |
| PALOSCO | |
| PUMENENGO | |
| ROMANO DI LOMBARDIA | |
| SERIATE | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| TELGATE | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| TORRE PALLAVICINA | |
| Brešas province |
| AZZANO MELLA | |
| BARBARIGA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BERLINGO | |
| BORGO SAN GIACOMO | |
| BRANDICO | |
| CASTEGNATO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CASTEL MELLA | |
| CASTELCOVATI | |
| CASTREZZATO | |
| CAZZAGO SAN MARTINO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| CHIARI | |
| COCCAGLIO | |
| COLOGNE | |
| COMEZZANO-CIZZAGO | |
| CORZANO | |
| ERBUSCO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| LOGRATO | |
| LONGHENA | |
| MACLODIO | |
| MAIRANO | |
| ORZINUOVI | |
| ORZIVECCHI | |
| OSPITALETTO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| PALAZZOLO SULL'OGLIO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| POMPIANO | |
| PONTOGLIO | |
| ROCCAFRANCA | |
| RONCADELLE | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| ROVATO | apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles |
| RUDIANO | |
| SAN PAOLO | |
| TORBOLE CASAGLIA | |
| TRAVAGLIATO | |
| TRENZANO | |
| URAGO D'OGLIO | |
| VILLACHIARA | |
| Kremonas province |
| CAMISANO | |
| CASALE CREMASCO-VIDOLASCO | |
| CASALETTO DI SOPRA | |
| CASTEL GABBIANO | |
| SONCINO | |
| Mantujas province |
| ACQUANEGRA SUL CHIESE | |
| ASOLA | |
| BIGARELLO | |
| CANNETO SULL'OGLIO | |
| CASALMORO | |
| CASALOLDO | |
| CASALROMANO | |
| CASTEL D'ARIO | |
| CASTEL GOFFREDO | |
| CASTELBELFORTE | |
| GAZOLDO DEGLI IPPOLITI | |
| MARIANA MANTOVANA | |
| PIUBEGA | |
| PORTO MANTOVANO | |
| REDONDESCO | |
| RODIGO | |
| RONCOFERRARO | |
| SAN GIORGIO DI MANTOVA | |
| VILLIMPENTA | |

Bergāmo province

ANTEGNATE

BAGNATICA

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

BARBATA

BARIANO

BOLGARE

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CALCINATE

CALCIO

CASTELLI CALEPIO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CAVERNAGO

CIVIDATE AL PIANO

COLOGNO AL SERIO

CORTENUOVA

COSTA DI MEZZATE

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

COVO

FARA OLIVANA CON SOLA

FONTANELLA

GHISALBA

GRUMELLO DEL MONTE

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

ISSO

MARTINENGO

MORENGO

MORNICO AL SERIO

PAGAZZANO

PALOSCO

PUMENENGO

ROMANO DI LOMBARDIA

SERIATE

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

TELGATE

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

TORRE PALLAVICINA

Brešas province

AZZANO MELLA

BARBARIGA

BASSANO BRESCIANO

BERLINGO

BORGO SAN GIACOMO

BRANDICO

CASTEGNATO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CASTEL MELLA

CASTELCOVATI

CASTREZZATO

CAZZAGO SAN MARTINO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

CHIARI

COCCAGLIO

COLOGNE

COMEZZANO-CIZZAGO

CORZANO

ERBUSCO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

LOGRATO

LONGHENA

MACLODIO

MAIRANO

ORZINUOVI

ORZIVECCHI

OSPITALETTO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

PALAZZOLO SULL'OGLIO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

POMPIANO

PONTOGLIO

ROCCAFRANCA

RONCADELLE

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

ROVATO

apgabals uz dienvidiem no A4 automaģistrāles

RUDIANO

SAN PAOLO

TORBOLE CASAGLIA

TRAVAGLIATO

TRENZANO

URAGO D'OGLIO

VILLACHIARA

Kremonas province

CAMISANO

CASALE CREMASCO-VIDOLASCO

CASALETTO DI SOPRA

CASTEL GABBIANO

SONCINO

Mantujas province

ACQUANEGRA SUL CHIESE

ASOLA

BIGARELLO

CANNETO SULL'OGLIO

CASALMORO

CASALOLDO

CASALROMANO

CASTEL D'ARIO

CASTEL GOFFREDO

CASTELBELFORTE

GAZOLDO DEGLI IPPOLITI

MARIANA MANTOVANA

PIUBEGA

PORTO MANTOVANO

REDONDESCO

RODIGO

RONCOFERRARO

SAN GIORGIO DI MANTOVA

VILLIMPENTA

Veneto reģions

| Padujas province |
| --- |
| CARCERI | |
| CASALE DI SCODOSIA | |
| ESTE | |
| LOZZO ATESTINO | |
| MEGLIADINO SAN FIDENZIO | |
| MEGLIADINO SAN VITALE | |
| MONTAGNANA | |
| OSPEDALETTO EUGANEO | |
| PONSO | |
| SALETTO | |
| SANTA MARGHERITA D’ADIGE | |
| URBANA | |
| Veronas province |
| BEVILACQUA | |
| BOSCHI SANT'ANNA | |
| BUSSOLENGO | |
| PESCANTINA | |
| SOMMACAMPAGNA | apgabals uz ziemeļiem no A4 automaģistrāles |
| SONA | apgabals uz ziemeļiem no A4 automaģistrāles |
| Vičencas province |
| AGUGLIARO | |
| ALBETTONE | |
| ALONTE | |
| ASIGLIANO VENETO | |
| BARBARANO VICENTINO | |
| CAMPIGLIA DEI BERICI | |
| CASTEGNERO | |
| LONIGO | |
| MONTEGALDA | |
| MONTEGALDELLA | |
| MOSSANO | |
| NANTO | |
| NOVENTA VICENTINA | |
| ORGIANO | |
| POIANA MAGGIORE | |
| SAN GERMANO DEI BERICI | |
| SOSSANO | |
| VILLAGA | |

Padujas province

CARCERI

CASALE DI SCODOSIA

ESTE

LOZZO ATESTINO

MEGLIADINO SAN FIDENZIO

MEGLIADINO SAN VITALE

MONTAGNANA

OSPEDALETTO EUGANEO

PONSO

SALETTO

SANTA MARGHERITA D’ADIGE

URBANA

Veronas province

BEVILACQUA

BOSCHI SANT'ANNA

BUSSOLENGO

PESCANTINA

SOMMACAMPAGNA

apgabals uz ziemeļiem no A4 automaģistrāles

SONA

apgabals uz ziemeļiem no A4 automaģistrāles

Vičencas province

AGUGLIARO

ALBETTONE

ALONTE

ASIGLIANO VENETO

BARBARANO VICENTINO

CAMPIGLIA DEI BERICI

CASTEGNERO

LONIGO

MONTEGALDA

MONTEGALDELLA

MOSSANO

NANTO

NOVENTA VICENTINA

ORGIANO

POIANA MAGGIORE

SAN GERMANO DEI BERICI

SOSSANO

VILLAGA

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/71

---

PADOMES LĒMUMS 2005/927/KĀDP

(2005. gada 21. decembris),

ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP (1), un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP Padome ir pieņēmusi pasākumus, lai iesaldētu visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder fiziskām personām, kuras apsūdz Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP Padome ir pieņēmusi pasākumus, lai iesaldētu visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder fiziskām personām, kuras apsūdz Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY).

| (2) | Padome 2005. gada 6. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2005/689/KĀDP, ar ko pagarina Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP un izdara grozījumus sarakstā, kurš ietverts pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 6. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2005/689/KĀDP, ar ko pagarina Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP un izdara grozījumus sarakstā, kurš ietverts pielikumā.

| (3) | Sakarā ar Ante GOTOVINA kunga nodošanu ICTY uzraudzības vienībām, viņa vārds būtu jāizslēdz no saraksta. |
| --- | --- |

(3)

Sakarā ar Ante GOTOVINA kunga nodošanu ICTY uzraudzības vienībām, viņa vārds būtu jāizslēdz no saraksta.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza saraksts, kas ietverts pielikumā Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza saraksts, kas ietverts pielikumā Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Personu sarakstu, kas ietverts pielikumā Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP, aizstāj ar tekstu, kas iekļauts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 21. decembrī

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

B. BRADSHAW

---

(1)  OV L 315, 14.10.2004., 52. lpp. Kopējā nostāja, kuras jaunākais pagarinājums izdarīts ar Kopējo nostāju 2005/689/KĀDP (OV L 261, 7.10.2005., 29. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

1. PANTĀ MINĒTO PERSONU SARAKSTS

| 1) | Vārds: DJORDJEVIC Vlastimir

  Dzimšanas datums: 1948. gads
  Dzimšanas vieta: Vladicin Han, Serbija un Melnkalne
  Valstspiederība: Serbijas un Melnkalnes |
| --- | --- |

1)

Vārds: DJORDJEVIC Vlastimir

Dzimšanas datums: 1948. gads

Dzimšanas vieta: Vladicin Han, Serbija un Melnkalne

Valstspiederība: Serbijas un Melnkalnes

| 2) | Vārds: HADZIC Goran

  Dzimšanas datums: 7.9.1958.
  Dzimšanas vieta: Vinkovci, Horvātijas Republika
  Valstspiederība: Serbijas un Melnkalnes |
| --- | --- |

2)

Vārds: HADZIC Goran

Dzimšanas datums: 7.9.1958.

Dzimšanas vieta: Vinkovci, Horvātijas Republika

Valstspiederība: Serbijas un Melnkalnes

| 3) | Vārds: KARADZIC Radovan

  Dzimšanas datums: 19.6.1945.
  Dzimšanas vieta: Petnjica, Savnik, Melnkalne, Serbija un Melnkalne
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas |
| --- | --- |

3)

Vārds: KARADZIC Radovan

Dzimšanas datums: 19.6.1945.

Dzimšanas vieta: Petnjica, Savnik, Melnkalne, Serbija un Melnkalne

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

| 4) | Vārds: LUKIC Milan

  Dzimšanas datums: 6.9.1967.
  Dzimšanas vieta: Visegrad, Bosnija un Hercegovina
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas
  Iespējams, Serbijas un Melnkalnes |
| --- | --- |

4)

Vārds: LUKIC Milan

Dzimšanas datums: 6.9.1967.

Dzimšanas vieta: Visegrad, Bosnija un Hercegovina

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

| 5) | Vārds: MLADIC Ratko

  Dzimšanas datums: 12.3.1942.
  Dzimšanas vieta: Bozanovici, Kalinovik municipalitāte, Bosnija un Hercegovina
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas
  Iespējams, Serbijas un Melnkalnes |
| --- | --- |

5)

Vārds: MLADIC Ratko

Dzimšanas datums: 12.3.1942.

Dzimšanas vieta: Bozanovici, Kalinovik municipalitāte, Bosnija un Hercegovina

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

| 6) | Vārds: TOLIMIR Zdravko

  Dzimšanas datums: 27.11.1948.
  Dzimšanas vieta:
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas |
| --- | --- |

6)

Vārds: TOLIMIR Zdravko

Dzimšanas datums: 27.11.1948.

Dzimšanas vieta:

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

| 7) | Vārds: ZELENOVIC Dragan

  Dzimšanas datums: 12.2.1961.
  Dzimšanas vieta: Foca, Bosnija un Hercegovina
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas |
| --- | --- |

7)

Vārds: ZELENOVIC Dragan

Dzimšanas datums: 12.2.1961.

Dzimšanas vieta: Foca, Bosnija un Hercegovina

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

| 8) | Vārds: ZUPLJANIN Stojan

  Dzimšanas datums: 22.9.1951.
  Dzimšanas vieta: Kotor Varos, Bosnija un Hercegovina
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas” |
| --- | --- |

8)

Vārds: ZUPLJANIN Stojan

Dzimšanas datums: 22.9.1951.

Dzimšanas vieta: Kotor Varos, Bosnija un Hercegovina

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas”

---