# Den Europæiske Unions L 337/22.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 337 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang22. december 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 337

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang22. december 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 2103/2005 af 12. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 3605/93 for så vidt angår kvaliteten af de statistiske data til brug ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud | 1 |
| | * | Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2104/2005 af 20. december 2005 om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2005 af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber samt af justeringskoefficienterne for disse vederlag og pensioner | 7 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 2105/2005 af 21. december 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 14 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2106/2005 af 21. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 39 (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2107/2005 af 21. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 174/1999, (EF) nr. 2771/1999, (EF) nr. 2707/2000, (EF) nr. 214/2001 og (EF) nr. 1898/2005 i mejerisektoren | 20 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2108/2005 af 21. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 923/2005 om overførsel og salg på det portugisiske marked af 80000 tons blød hvede, 80000 tons majs og 40000 tons byg, som det ungarske interventionsorgan ligger inde med | 23 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 2109/2005 af 21. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 716/96 om ekstraordinære støtteforanstaltninger for oksekødsmarkedet i Det Forenede Kongerige | 25 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF) nr. 2103/2005 af 12. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 3605/93 for så vidt angår kvaliteten af de statistiske data til brug ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud

1

*

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2104/2005 af 20. december 2005 om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2005 af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber samt af justeringskoefficienterne for disse vederlag og pensioner

7

Kommissionens forordning (EF) nr. 2105/2005 af 21. december 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

14

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2106/2005 af 21. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 39 (
  1
  )

1

16

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2107/2005 af 21. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 174/1999, (EF) nr. 2771/1999, (EF) nr. 2707/2000, (EF) nr. 214/2001 og (EF) nr. 1898/2005 i mejerisektoren

20

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2108/2005 af 21. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 923/2005 om overførsel og salg på det portugisiske marked af 80000 tons blød hvede, 80000 tons majs og 40000 tons byg, som det ungarske interventionsorgan ligger inde med

23

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 2109/2005 af 21. december 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 716/96 om ekstraordinære støtteforanstaltninger for oksekødsmarkedet i Det Forenede Kongerige

25

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets afgørelse af 2. december 2005 om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af protokollen om jordbundsbeskyttelse, protokollen om energi og protokollen om turisme til Alpe-konventionen | 27 |
| Gennemførelsesprotokol til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende jordbundsbeskyttelse | 29 |
| Gennemførelsesprotokol til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende energi | 36 |
| Gennemførelsesprotokol til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende turisme | 43 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens afgørelse af 21. december 2005 om listen over begunstigede lande, som opfylder betingelserne for den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, jf. artikel 26, litra e), i Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer | 50 |
| | * | Kommissionens henstilling af 14. december 2005 om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2006 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF | 51 |
| | * | Kommissionens beslutning af 21. december 2005 om indførelse af supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om ophævelse af beslutning 2004/666/EF
  (meddelt under nummer K(2005) 5566)

   (
  1
  ) | 60 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

*

Rådets afgørelse af 2. december 2005 om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af protokollen om jordbundsbeskyttelse, protokollen om energi og protokollen om turisme til Alpe-konventionen

27

Gennemførelsesprotokol til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende jordbundsbeskyttelse

29

Gennemførelsesprotokol til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende energi

36

Gennemførelsesprotokol til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende turisme

43

Kommissionen

*

Kommissionens afgørelse af 21. december 2005 om listen over begunstigede lande, som opfylder betingelserne for den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, jf. artikel 26, litra e), i Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer

50

*

Kommissionens henstilling af 14. december 2005 om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2006 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF

51

*

Kommissionens beslutning af 21. december 2005 om indførelse af supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om ophævelse af beslutning 2004/666/EF
  (meddelt under nummer K(2005) 5566)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 5566)

1

60

| | | Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets afgørelse 2005/927/FUSP af 21. december 2005 om gennemførelse af fælles holdning 2004/694/FUSP om yderligere foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet til Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) | 71 |

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

*

Rådets afgørelse 2005/927/FUSP af 21. december 2005 om gennemførelse af fælles holdning 2004/694/FUSP om yderligere foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet til Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2103/2005

af 12. december 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 3605/93 for så vidt angår kvaliteten af de statistiske data til brug ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 14, tredje afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen skal tilvejebringe de statistiske data, der skal benyttes med henblik på anvendelsen af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Kommissionen varetager ikke den direkte indsamling af disse data, men anvender data, som er udarbejdet og indberettet af de nationale myndigheder i henhold til artikel 3 i nævnte protokol. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen skal tilvejebringe de statistiske data, der skal benyttes med henblik på anvendelsen af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Kommissionen varetager ikke den direkte indsamling af disse data, men anvender data, som er udarbejdet og indberettet af de nationale myndigheder i henhold til artikel 3 i nævnte protokol.

| (2) | Kommissionens rolle som statistisk myndighed i den forbindelse udøves specifikt af Eurostat på Kommissionens vegne. Som den tjenestegren i Kommissionen, der er ansvarlig for at udføre de opgaver, der påhviler Kommissionen med hensyn til udarbejdelse af EF-statistikker, skal Eurostat udføre sine opgaver i overensstemmelse med principperne om upartiskhed, pålidelighed, relevans, omkostningseffektivitet, statistisk fortrolighed og gennemsigtighed, jf. Kommissionens afgørelse 97/281/EF af 21. april 1997 om Eurostats rolle ved udarbejdelse af EF-statistikker (3). Medlemsstaternes og Fællesskabets statistiske myndigheders gennemførelse af Kommissionens henstilling af 25. maj 2005 om medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed bør styrke princippet om faglig uafhængighed, tilstrækkelige ressourcer og de statistiske datas kvalitet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens rolle som statistisk myndighed i den forbindelse udøves specifikt af Eurostat på Kommissionens vegne. Som den tjenestegren i Kommissionen, der er ansvarlig for at udføre de opgaver, der påhviler Kommissionen med hensyn til udarbejdelse af EF-statistikker, skal Eurostat udføre sine opgaver i overensstemmelse med principperne om upartiskhed, pålidelighed, relevans, omkostningseffektivitet, statistisk fortrolighed og gennemsigtighed, jf. Kommissionens afgørelse 97/281/EF af 21. april 1997 om Eurostats rolle ved udarbejdelse af EF-statistikker (3). Medlemsstaternes og Fællesskabets statistiske myndigheders gennemførelse af Kommissionens henstilling af 25. maj 2005 om medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed bør styrke princippet om faglig uafhængighed, tilstrækkelige ressourcer og de statistiske datas kvalitet.

| (3) | Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (4), indeholder de definitioner, der er relevante for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og fastsætter en tidsplan for underretning af Kommissionen om det årlige offentlige underskud, den årlige offentlige gæld og andre årlige offentlige data. I sin nuværende ordlyd indeholder nævnte forordning ingen bestemmelser om vurderingen af kvaliteten af de data, der indberettes af medlemsstaterne, eller om Kommissionens tilvejebringelse af data. |
| --- | --- |

(3)

Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (4), indeholder de definitioner, der er relevante for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og fastsætter en tidsplan for underretning af Kommissionen om det årlige offentlige underskud, den årlige offentlige gæld og andre årlige offentlige data. I sin nuværende ordlyd indeholder nævnte forordning ingen bestemmelser om vurderingen af kvaliteten af de data, der indberettes af medlemsstaterne, eller om Kommissionens tilvejebringelse af data.

| (4) | Efter forslag fra Kommissionen vedtog Rådet (økonomi og finans) den 18. februar 2003 en adfærdskodeks om udarbejdelse og indberetning af data som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i et forsøg på at afklare og strømline de procedurer, der anvendes både af medlemsstaterne og Kommissionen ved udarbejdelsen og indberetningen af offentlige regnskaber efter det europæiske nationalregnskabssystem (ENS-95) (5), især data om offentlige underskud og offentlig gæld, som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(4)

Efter forslag fra Kommissionen vedtog Rådet (økonomi og finans) den 18. februar 2003 en adfærdskodeks om udarbejdelse og indberetning af data som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i et forsøg på at afklare og strømline de procedurer, der anvendes både af medlemsstaterne og Kommissionen ved udarbejdelsen og indberetningen af offentlige regnskaber efter det europæiske nationalregnskabssystem (ENS-95) (5), især data om offentlige underskud og offentlig gæld, som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

| (5) | En ændring af fristerne for indberetning af data som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud bør sikre fuld overensstemmelse med tidsfristerne for ENS-dataindberetningsprogrammet (6) vedrørende offentlige udgifter og indtægter, balance, finansielle transaktioner og gæld, hvor der indberettes på kvartals- og årsbasis. Formålet med at ændre indberetningsfristerne er at strømline medlemsstaternes indberetningsforpligtelser, og ændringen indebærer, at ENS-95-dataindberetningsprogrammet på et tidspunkt skal ændres ved en kommissionsforordning. |
| --- | --- |

(5)

En ændring af fristerne for indberetning af data som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud bør sikre fuld overensstemmelse med tidsfristerne for ENS-dataindberetningsprogrammet (6) vedrørende offentlige udgifter og indtægter, balance, finansielle transaktioner og gæld, hvor der indberettes på kvartals- og årsbasis. Formålet med at ændre indberetningsfristerne er at strømline medlemsstaternes indberetningsforpligtelser, og ændringen indebærer, at ENS-95-dataindberetningsprogrammet på et tidspunkt skal ændres ved en kommissionsforordning.

| (6) | Budgetovervågningens troværdighed står og falder med pålidelige budgetstatistikker. Det er yderst vigtigt, at de data, der indberettes af medlemsstaterne i medfør af forordning (EF) nr. 3605/93, og som Kommissionen forelægger for Rådet i overensstemmelse med protokollen, er af høj kvalitet. |
| --- | --- |

(6)

Budgetovervågningens troværdighed står og falder med pålidelige budgetstatistikker. Det er yderst vigtigt, at de data, der indberettes af medlemsstaterne i medfør af forordning (EF) nr. 3605/93, og som Kommissionen forelægger for Rådet i overensstemmelse med protokollen, er af høj kvalitet.

| (7) | Til forbedring af kvaliteten af de faktiske offentlige data, der indberettes som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, er det nødvendigt at træffe foranstaltninger, der tager udgangspunkt i eksisterende god praksis, og som giver Rådet og Kommissionen mulighed for at opfylde deres pligter i henhold til traktaten. I erklæringen om kvaliteten af det europæiske statistiske system, der blev vedtaget af Udvalget for det Statistiske Program i september 2001, er der fastsat centrale elementer med henblik på evaluering af kvaliteten. |
| --- | --- |

(7)

Til forbedring af kvaliteten af de faktiske offentlige data, der indberettes som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, er det nødvendigt at træffe foranstaltninger, der tager udgangspunkt i eksisterende god praksis, og som giver Rådet og Kommissionen mulighed for at opfylde deres pligter i henhold til traktaten. I erklæringen om kvaliteten af det europæiske statistiske system, der blev vedtaget af Udvalget for det Statistiske Program i september 2001, er der fastsat centrale elementer med henblik på evaluering af kvaliteten.

| (8) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten, går foranstaltningerne til denne forordning, der er nødvendige for at nå målet om at styrke den statistiske overvågning af kvaliteten af indberettede data som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(8)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten, går foranstaltningerne til denne forordning, der er nødvendige for at nå målet om at styrke den statistiske overvågning af kvaliteten af indberettede data som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (9) | Budgetstatistikker udarbejdes på grundlag af de principper, der er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (7), herunder navnlig principperne om upartiskhed, pålidelighed, relevans og gennemsigtighed. |
| --- | --- |

(9)

Budgetstatistikker udarbejdes på grundlag af de principper, der er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (7), herunder navnlig principperne om upartiskhed, pålidelighed, relevans og gennemsigtighed.

| (10) | Eurostat vil på Kommissionens vegne være ansvarlig for at vurdere kvaliteten af dataene og for at tilvejebringe de data, der skal benyttes som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, jf. afgørelse 97/281/EF. |
| --- | --- |

(10)

Eurostat vil på Kommissionens vegne være ansvarlig for at vurdere kvaliteten af dataene og for at tilvejebringe de data, der skal benyttes som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, jf. afgørelse 97/281/EF.

| (11) | Der bør etableres en løbende dialog mellem Kommissionen og medlemsstaternes statistiske myndigheder for at sikre kvaliteten af såvel de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne, som de tilgrundliggende regnskaber for det offentlige udarbejdet efter ENS-95. Med henblik herpå kan Kommissionen gennemføre såvel regelmæssige dialogbesøg som eventuelle metodologiske besøg og dermed styrke overvågningen af de indberettede data og løbende sikre kvaliteten af dataene. Medlemsstaterne bør straks give Kommissionen adgang til oplysningerne. Dialogbesøg bør være reglen. Metodologiske besøg bør kun foretages, når Kommissionen (Eurostat) konstaterer betydelige risici eller potentielle problemer i forbindelse med dataenes kvalitet, navnlig hvad angår de metoder, begreber og klassificeringer, der er anvendt på de data, som medlemsstaterne har pligt til at indberette. Disse eventuelle metodologiske besøg vil finde sted på grundlag af udveksling af oplysninger mellem alle relevante fora, navnlig Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. |
| --- | --- |

(11)

Der bør etableres en løbende dialog mellem Kommissionen og medlemsstaternes statistiske myndigheder for at sikre kvaliteten af såvel de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne, som de tilgrundliggende regnskaber for det offentlige udarbejdet efter ENS-95. Med henblik herpå kan Kommissionen gennemføre såvel regelmæssige dialogbesøg som eventuelle metodologiske besøg og dermed styrke overvågningen af de indberettede data og løbende sikre kvaliteten af dataene. Medlemsstaterne bør straks give Kommissionen adgang til oplysningerne. Dialogbesøg bør være reglen. Metodologiske besøg bør kun foretages, når Kommissionen (Eurostat) konstaterer betydelige risici eller potentielle problemer i forbindelse med dataenes kvalitet, navnlig hvad angår de metoder, begreber og klassificeringer, der er anvendt på de data, som medlemsstaterne har pligt til at indberette. Disse eventuelle metodologiske besøg vil finde sted på grundlag af udveksling af oplysninger mellem alle relevante fora, navnlig Det Økonomiske og Finansielle Udvalg.

| (12) | Medlemsstaterne bør sende Kommissionen detaljerede oversigter over de metoder, procedurer og kilder, der anvendes ved udarbejdelsen af dataene over det faktiske underskud og den faktiske gæld og de tilgrundliggende regnskaber for det offentlige udarbejdet efter ENS-95, og de skal ajourføre og offentliggøre disse oversigter. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterne bør sende Kommissionen detaljerede oversigter over de metoder, procedurer og kilder, der anvendes ved udarbejdelsen af dataene over det faktiske underskud og den faktiske gæld og de tilgrundliggende regnskaber for det offentlige udarbejdet efter ENS-95, og de skal ajourføre og offentliggøre disse oversigter.

| (13) | Det er nødvendigt med hurtige beslutninger fra Kommissionen (Eurostat) vedrørende den korrekte regnskabsmæssige behandling af en transaktion efter Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 i tilfælde af tvivl om den korrekte regnskabsmæssige behandling af en offentlig transaktion eller i tilfælde, der er særlig vanskelige eller af almen interesse. |
| --- | --- |

(13)

Det er nødvendigt med hurtige beslutninger fra Kommissionen (Eurostat) vedrørende den korrekte regnskabsmæssige behandling af en transaktion efter Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 i tilfælde af tvivl om den korrekte regnskabsmæssige behandling af en offentlig transaktion eller i tilfælde, der er særlig vanskelige eller af almen interesse.

| (14) | Reglerne for Kommissionens (Eurostats) tilvejebringelse af data skal afklares for så vidt angår tidsfristen for tilvejebringelsen og eventuelle forbehold og ændringer. |
| --- | --- |

(14)

Reglerne for Kommissionens (Eurostats) tilvejebringelse af data skal afklares for så vidt angår tidsfristen for tilvejebringelsen og eventuelle forbehold og ændringer.

| (15) | Indberetningens omfang bør bringes i overensstemmelse med de data, der i øjeblikket indberettes af medlemsstaterne. Generelt skal forordning (EF) nr. 3605/93 ajourføres på baggrund af erfaringerne med gennemførelsen af adfærdskodeksen. |
| --- | --- |

(15)

Indberetningens omfang bør bringes i overensstemmelse med de data, der i øjeblikket indberettes af medlemsstaterne. Generelt skal forordning (EF) nr. 3605/93 ajourføres på baggrund af erfaringerne med gennemførelsen af adfærdskodeksen.

| (16) | Forordning (EF) nr. 3605/93 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(16)

Forordning (EF) nr. 3605/93 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EF) nr. 3605/93 ændres således:

| 1) | Artikel 3 affattes således:
  »Artikel 3
  1.   Tallene for det forventede offentlige underskud og for niveauet for den forventede offentlige gæld er de tal, som medlemsstaterne udarbejder for det indeværende år. De skal bygge på de seneste officielle prognoser under hensyntagen til de seneste budgetmæssige beslutninger, den økonomiske udvikling og de økonomiske udsigter. Beregning af tallene skal ske så tæt som muligt på indberetningsfristen.
  2.   Tallene for det faktiske offentlige underskud og for niveauet for den faktiske offentlige gæld er de anslåede, foreløbige eller endelige resultater for et afsluttet år. De forventede data skal for så vidt angår definitioner og begreber udarbejdes efter samme metode som de faktiske data uden afbrydelser i serierne.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 3 affattes således:

»Artikel 3

1.   Tallene for det forventede offentlige underskud og for niveauet for den forventede offentlige gæld er de tal, som medlemsstaterne udarbejder for det indeværende år. De skal bygge på de seneste officielle prognoser under hensyntagen til de seneste budgetmæssige beslutninger, den økonomiske udvikling og de økonomiske udsigter. Beregning af tallene skal ske så tæt som muligt på indberetningsfristen.

2.   Tallene for det faktiske offentlige underskud og for niveauet for den faktiske offentlige gæld er de anslåede, foreløbige eller endelige resultater for et afsluttet år. De forventede data skal for så vidt angår definitioner og begreber udarbejdes efter samme metode som de faktiske data uden afbrydelser i serierne.«

| 2) | Artikel 4, stk. 1, 2 og 3, affattes således:
  »1.   Fra begyndelsen af 1994 underretter medlemsstaterne to gange om året Kommissionen om deres forventede og faktiske offentlige underskud og om niveauet for deres faktiske offentlige gæld, første gang inden den 1. april i det indeværende år (år n) og anden gang inden den 1. oktober i år n.
  Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvilke nationale myndigheder der er ansvarlige for indberetning af data som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
  2.   Inden den 1. april i år n skal medlemsstaterne:






  — | underrette Kommissionen om deres forventede offentlige underskud i år n, om det seneste skøn over deres faktiske offentlige underskud i år n-1 og om deres faktiske offentlige underskud i årene n-2, n-3 og n-4 |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 4, stk. 1, 2 og 3, affattes således:

»1.   Fra begyndelsen af 1994 underretter medlemsstaterne to gange om året Kommissionen om deres forventede og faktiske offentlige underskud og om niveauet for deres faktiske offentlige gæld, første gang inden den 1. april i det indeværende år (år n) og anden gang inden den 1. oktober i år n.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvilke nationale myndigheder der er ansvarlige for indberetning af data som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

2.   Inden den 1. april i år n skal medlemsstaterne:

—

underrette Kommissionen om deres forventede offentlige underskud i år n, om det seneste skøn over deres faktiske offentlige underskud i år n-1 og om deres faktiske offentlige underskud i årene n-2, n-3 og n-4

| — | samtidig for år n underrette Kommissionen om de forventede data og for årene n-1, n-2, n-3 og n-4 om de faktiske data for det tilsvarende budgetunderskud, opgjort efter den definition, som er mest anvendt i hver enkelt medlemsstat, og om de tal, som forklarer sammenhængen mellem budgetunderskuddet og det offentlige underskud i undersektoren S.1311 |
| --- | --- |

—

samtidig for år n underrette Kommissionen om de forventede data og for årene n-1, n-2, n-3 og n-4 om de faktiske data for det tilsvarende budgetunderskud, opgjort efter den definition, som er mest anvendt i hver enkelt medlemsstat, og om de tal, som forklarer sammenhængen mellem budgetunderskuddet og det offentlige underskud i undersektoren S.1311

| — | samtidig for årene n-1, n-2, n-3 og n-4 underrette Kommissionen om de faktiske data for deres tilsvarende almindelige afregningskonti (»working balances«) og om de tal, som forklarer sammenhængen mellem de almindelige afregningskonti for hver offentlig undersektor og det offentlige underskud i undersektorerne S.1312, S.1313 og S.1314 |
| --- | --- |

—

samtidig for årene n-1, n-2, n-3 og n-4 underrette Kommissionen om de faktiske data for deres tilsvarende almindelige afregningskonti (»working balances«) og om de tal, som forklarer sammenhængen mellem de almindelige afregningskonti for hver offentlig undersektor og det offentlige underskud i undersektorerne S.1312, S.1313 og S.1314

| — | underrette Kommissionen om det forventede niveau for deres offentlige gæld ved udgangen af år n og niveauet for deres faktiske offentlige gæld ved udgangen af årene n-1, n-2, n-3 og n-4 |
| --- | --- |

—

underrette Kommissionen om det forventede niveau for deres offentlige gæld ved udgangen af år n og niveauet for deres faktiske offentlige gæld ved udgangen af årene n-1, n-2, n-3 og n-4

| — | samtidig for årene n-1, n-2, n-3 og n-4 underrette Kommissionen om de tal, der forklarer, hvorledes det offentlige underskud og andre relevante faktorer har bidraget til variationen i niveauet for deres offentlige gæld, opdelt efter undersektor. |
| --- | --- |

—

samtidig for årene n-1, n-2, n-3 og n-4 underrette Kommissionen om de tal, der forklarer, hvorledes det offentlige underskud og andre relevante faktorer har bidraget til variationen i niveauet for deres offentlige gæld, opdelt efter undersektor.

3.   Inden den 1. oktober i år n skal medlemsstaterne:

| — | underrette Kommissionen om deres ajourførte forventede offentlige underskud i år n og om deres faktiske offentlige underskud i årene n-1, n-2, n-3 og n-4 samt opfylde kravene i stk. 2, andet og tredje led |
| --- | --- |

—

underrette Kommissionen om deres ajourførte forventede offentlige underskud i år n og om deres faktiske offentlige underskud i årene n-1, n-2, n-3 og n-4 samt opfylde kravene i stk. 2, andet og tredje led

| — | underrette Kommissionen om det ajourførte forventede niveau for deres offentlige gæld ved udgangen af år n og om niveauet for deres faktiske offentlige gæld ved udgangen af år n-1, n-2, n-3 og n-4 samt opfylde kravene i stk. 2, femte led.« |
| --- | --- |

—

underrette Kommissionen om det ajourførte forventede niveau for deres offentlige gæld ved udgangen af år n og om niveauet for deres faktiske offentlige gæld ved udgangen af år n-1, n-2, n-3 og n-4 samt opfylde kravene i stk. 2, femte led.«

| 3) | Artikel 7 og 8 affattes således:
  »Artikel 7
  1.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om alle væsentlige ændringer i de allerede indberettede tal for deres faktiske og forventede offentlige underskud og gæld, så snart disse foreligger.
  2.   Væsentlige ændringer i de allerede indberettede tal for det faktiske underskud og den faktiske gæld skal ledsages af behørig dokumentation. Under alle omstændigheder skal ændringer, der medfører en overskridelse af referenceværdierne i den relevante protokol til traktaten, eller ændringer, der betyder, at data fra en medlemsstat ikke længere overskrider referenceværdierne, indberettes og behørigt dokumenteres.
  Artikel 8
  Medlemsstaterne offentliggør dataene for det faktiske underskud og den faktiske gæld og andre data for afsluttede år, som er indberettet til Kommissionen efter artikel 4, 5, 6 og 7.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 7 og 8 affattes således:

»Artikel 7

1.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om alle væsentlige ændringer i de allerede indberettede tal for deres faktiske og forventede offentlige underskud og gæld, så snart disse foreligger.

2.   Væsentlige ændringer i de allerede indberettede tal for det faktiske underskud og den faktiske gæld skal ledsages af behørig dokumentation. Under alle omstændigheder skal ændringer, der medfører en overskridelse af referenceværdierne i den relevante protokol til traktaten, eller ændringer, der betyder, at data fra en medlemsstat ikke længere overskrider referenceværdierne, indberettes og behørigt dokumenteres.

Artikel 8

Medlemsstaterne offentliggør dataene for det faktiske underskud og den faktiske gæld og andre data for afsluttede år, som er indberettet til Kommissionen efter artikel 4, 5, 6 og 7.«

| 4) | Efter artikel 8 indsættes følgende afsnit:
  »AFSNIT 2a
  DATAENES KVALITET
  Artikel 8a
  1.   Kommissionen (Eurostat) vurderer regelmæssigt kvaliteten af såvel de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne, som de tilgrundliggende regnskaber for det offentlige udarbejdet efter ENS-95 (i det følgende benævnt »offentlige regnskaber«). Ved de faktiske datas kvalitet forstås de statistiske datas overensstemmelse med regnskabsreglerne og deres fuldstændighed, pålidelighed, aktualitet og konsistens. Der fokuseres i vurderingen på områder, der er specificeret i medlemsstaternes oversigter, som f.eks. afgrænsning af den offentlige sektor, klassificering af de offentlige transaktioner og forpligtelser samt registreringstidspunktet.
  2.   Medlemsstaterne giver hurtigst muligt Kommissionen (Eurostat) adgang til de statistiske oplysninger, der er nødvendige for at vurdere dataenes kvalitet, jf. dog bestemmelserne om statistisk fortrolighed i forordning (EF) nr. 322/97.
  De statistiske oplysninger, der er omhandlet i første afsnit, bør begrænses til kun at omfatte de data, der er absolut nødvendige for at kontrollere, at ENS-reglerne overholdes. De statistiske oplysninger omfatter især:






  — | data fra de nationale regnskaber |
| --- | --- | --- |

4)

Efter artikel 8 indsættes følgende afsnit:

»AFSNIT 2a

DATAENES KVALITET

Artikel 8a

1.   Kommissionen (Eurostat) vurderer regelmæssigt kvaliteten af såvel de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne, som de tilgrundliggende regnskaber for det offentlige udarbejdet efter ENS-95 (i det følgende benævnt »offentlige regnskaber«). Ved de faktiske datas kvalitet forstås de statistiske datas overensstemmelse med regnskabsreglerne og deres fuldstændighed, pålidelighed, aktualitet og konsistens. Der fokuseres i vurderingen på områder, der er specificeret i medlemsstaternes oversigter, som f.eks. afgrænsning af den offentlige sektor, klassificering af de offentlige transaktioner og forpligtelser samt registreringstidspunktet.

2.   Medlemsstaterne giver hurtigst muligt Kommissionen (Eurostat) adgang til de statistiske oplysninger, der er nødvendige for at vurdere dataenes kvalitet, jf. dog bestemmelserne om statistisk fortrolighed i forordning (EF) nr. 322/97.

De statistiske oplysninger, der er omhandlet i første afsnit, bør begrænses til kun at omfatte de data, der er absolut nødvendige for at kontrollere, at ENS-reglerne overholdes. De statistiske oplysninger omfatter især:

—

data fra de nationale regnskaber

| — | oversigter |
| --- | --- |

—

oversigter

| — | EDP-indberetningsskemaer |
| --- | --- |

—

EDP-indberetningsskemaer

| — | supplerende spørgeskemaer og beretninger i forbindelse med indberetningerne. |
| --- | --- |

—

supplerende spørgeskemaer og beretninger i forbindelse med indberetningerne.

Spørgeskemaernes udformning fastlægges af Kommissionen (Eurostat) efter høring af Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik (i det følgende benævnt »CMFB)« nedsat ved Rådets afgørelse 91/115/EØF (8).

3.   Kommissionen (Eurostat) aflægger regelmæssigt rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om kvaliteten af de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne. Rapporten skal omhandle den generelle vurdering af de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne, for så vidt angår disses overensstemmelse med regnskabsreglerne og deres fuldstændighed, pålidelighed, aktualitet og konsistens.

Artikel 8b

1.   Medlemsstaterne sender Kommissionen (Eurostat) en detaljeret oversigt over de metoder, procedurer og kilder, der anvendes ved udarbejdelsen af dataene om det faktiske underskud og den faktiske gæld og de tilgrundliggende offentlige regnskaber.

2.   Medlemsstaterne udarbejder disse oversigter efter retningslinjer, der vedtages af Kommissionen (Eurostat) efter høring af CMFB.

3.   Medlemsstaterne ajourfører disse oversigter, når de foretager ændringer i de metoder, procedurer og kilder, de anvender ved udarbejdelsen af deres statistiske data.

4.   Medlemsstaterne offentliggør deres oversigter.

5.   De i stk. 1, 2 og 3 omhandlede emner kan tages op i forbindelse med de i artikel 8d nævnte besøg.

Artikel 8c

1.   I tilfælde af tvivl om den korrekte anvendelse af regnskabsreglerne efter ENS-95 anmoder den berørte medlemsstat Kommissionen (Eurostat) om en præcisering. Kommissionen (Eurostat) behandler spørgsmålet straks og sender sin præcisering til den berørte medlemsstat og, hvis relevant, tillige til CMFB.

2.   I tilfælde, som efter Kommissionens eller den berørte medlemsstats opfattelse er særlig vanskelige eller af almen interesse, træffer Kommissionen (Eurostat) en beslutning efter høring af CMFB. Kommissionen (Eurostat) offentliggør disse beslutninger sammen med udtalelsen fra CMFB, jf. dog bestemmelserne om statistisk fortrolighed i forordning (EF) nr. 322/97.

Artikel 8d

Kommissionen (Eurostat) sørger for løbende dialog med medlemsstaternes statistiske myndigheder. I dette øjemed gennemfører Kommissionen (Eurostat) regelmæssige dialogbesøg og eventuelle metodologiske besøg i alle medlemsstaterne. Metodologiske besøg bør kun foretages, når der er konstateret betydelige risici eller potentielle problemer i forbindelse med dataenes kvalitet, navnlig hvad angår de metoder, begreber og klassificeringer, der er anvendt på de data, som medlemsstaterne har pligt til at indberette.

Formålet med dialogbesøgene er at gennemgå de indberettede data, behandle metodespørgsmål, drøfte de statistiske procedurer og kilder, der er beskrevet i oversigterne, og vurdere, hvorvidt regnskabsreglerne er overholdt. Dialogbesøgene bør tjene til at klarlægge, om der er risici ved eller potentielle problemer i forbindelse med kvaliteten af de indberettede data. De metodologiske besøg tager sigte på at overvåge de procedurer og de offentlige regnskaber, der ligger til grund for de indberettede faktiske data, og at drage detaljerede konklusioner om de indberettede datas kvalitet, jf. artikel 8a, stk. 1. Metodologiske besøg bør begrænses til det rent statistiske område. Dette bør komme til udtryk i sammensætningen af de delegationer, der er omhandlet i artikel 8e.

I forbindelse med tilrettelæggelsen af dialogbesøg og metodologiske besøg forelægger Kommissionen (Eurostat) sine foreløbige undersøgelsesresultater for de berørte medlemsstater, således at disse kan fremsætte bemærkninger hertil.

Artikel 8e

1.   Ved gennemførelsen af metodologiske besøg i medlemsstaterne kan Kommissionen (Eurostat) anmode om bistand fra nationale regnskabseksperter, som foreslås af andre medlemsstater på frivilligt grundlag, og fra tjenestemænd i andre af Kommissionens tjenestegrene.

Listen over nationale regnskabseksperter, som Kommissionen kan anmode om bistand, vil blive udarbejdet på grundlag af indstillinger til Kommissionen fra de nationale myndigheder, der er ansvarlige for indberetning af uforholdsmæssigt store underskud.

2.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at lette de metodologiske besøg. Disse besøg bør begrænses til de nationale myndigheder, der er involveret i indberetningen med henblik på proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Medlemsstaterne sikrer dog, at de tjenester, som direkte eller indirekte er involveret i udarbejdelsen af offentlige regnskaber og gældsopgørelser, og om nødvendigt de nationale myndigheder, der har et løbende ansvar for kontrollen af de offentlige regnskaber, yder Kommissionens tjenestemænd og andre eksperter omhandlet i stk. 1, den bistand, der er nødvendig, for at de kan udføre deres opgaver, bl.a. ved at stille dokumenter til rådighed, som underbygger de indberettede data om det faktiske underskud og den faktiske gæld og de tilgrundliggende offentlige regnskaber. Kun Kommissionen (Eurostat) bør få adgang til fortrolige akter i det nationale statistiske system.

Uden at dette anfægter medlemsstaternes generelle pligt til at træffe alle de foranstaltninger, der måtte være nødvendige med henblik på at lette de metodologiske besøg, er Eurostats samtalepartnere i forbindelse med de metodologiske besøg, der er omhandlet i første afsnit, de tjenestegrene i hver medlemsstat, der er ansvarlige for indberetninger vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

3.   Kommissionen (Eurostat) sikrer, at tjenestemænd og eksperter, der deltager i besøgene, opfylder alle garantier med hensyn til teknisk kompetence, faglig uafhængighed og overholdelse af tavshedspligten.

Artikel 8f

Kommissionen (Eurostat) aflægger rapport til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om resultaterne af dialogbesøgene og de metodologiske besøg ledsaget af eventuelle bemærkninger, som den berørte medlemsstat har fremsat til disse resultater. Efter at være blevet forelagt for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg offentliggøres disse rapporter sammen med den berørte medlemsstats eventuelle bemærkninger, jf. dog bestemmelserne om statistisk fortrolighed i forordning (EF) nr. 322/97.

AFSNIT 2b

KOMMISSIONENS FREMLÆGGELSE AF DATA

Artikel 8g

1.   Kommissionen (Eurostat) fremlægger dataene om det faktiske offentlige underskud og den faktiske offentlige gæld med henblik på anvendelsen af protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud senest tre uger efter udløbet af de indberetningsfrister, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, eller efter eventuelle ændringer som omhandlet i artikel 7, stk. 1. Fremlæggelsen af dataene sker ved offentliggørelse.

2.   Kommissionen (Eurostat) udskyder ikke fremlæggelsen af dataene om medlemsstaternes faktiske offentlige underskud og gæld, hvis en medlemsstat ikke har indberettet sine data.

Artikel 8h

1.   Kommissionen (Eurostat) kan tage forbehold for kvaliteten af de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne. Senest tre arbejdsdage før den planlagte offentliggørelsesdato meddeler Kommissionen (Eurostat) den berørte medlemsstat og formanden for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg det forbehold, den agter at tage og offentliggøre. Hvis situationen løses efter offentliggørelsen af dataene og forbeholdet, trækkes forbeholdet tilbage, og der offentliggøres straks en meddelelse herom.

2.   Kommissionen (Eurostat) kan ændre de faktiske data, medlemsstaterne har indberettet, og fremlægge de ændrede data sammen med en begrundelse for ændringen, hvis de indberettede faktiske data klart ikke opfylder kravene i artikel 8a, stk. 1. Senest tre arbejdsdage før den planlagte offentliggørelsesdato meddeler Kommissionen (Eurostat) den berørte medlemsstat og formanden for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg de ændrede data og begrundelsen for ændringen.

AFSNIT 2c

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 8i

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de faktiske data, der indberettes til Kommissionen, er udarbejdet i overensstemmelse med principperne i artikel 10 i forordning (EF) nr. 322/97. Det er i den forbindelse de nationale statistiske myndigheder, der har ansvaret for at sikre overensstemmelse mellem de indberettede data og artikel 1 og 2 samt de tilgrundliggende regnskabsregler efter ENS-95.

2.   Medlemsstaterne træffer alle relevante foranstaltninger for at sikre, at de embedsmænd, der er ansvarlige for indberetningen af de faktiske data til Kommissionen og de tilgrundliggende offentlige regnskaber, handler i overensstemmelse med principperne i artikel 10 i forordning (EF) nr. 322/97.

Artikel 8j

I tilfælde af en revision af ENS-95 eller en ændring af metodologien i ENS-95, som skal vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet eller Kommissionen efter kompetence- og procedurereglerne i traktaten og forordning (EF) nr. 2223/96, indsætter Kommissionen de nye henvisninger til ENS-95 i artikel 1, 2 og 4.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2005.

På Rådets vegne

J. STRAW

Formand

---

(1)  Udtalelse afgivet den 23.6.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 116 af 18.5.2005, s. 11.

2

(3)  EFT L 112 af 29.4.1997, s. 56.

3

(4)  EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 351/2002 (EFT L 55 af 26.2.2002, s. 23).

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25.6.1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1267/2003 (EUT L 180 af 18.7.2003, s. 1).

5

(6)

6

| — | Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000 af 3.2.2000 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 med hensyn til kortfristede statistikker over offentlige finanser (EFT L 29 af 4.2.2000, s. 4). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000 af 3.2.2000 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 med hensyn til kortfristede statistikker over offentlige finanser (EFT L 29 af 4.2.2000, s. 4).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 af 10.6.2002 om ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (EFT L 179 af 9.7.2002, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 af 10.6.2002 om ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (EFT L 179 af 9.7.2002, s. 1).

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 501/2004 af 10.3.2004 om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (EUT L 81 af 19.3.2004, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 501/2004 af 10.3.2004 om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (EUT L 81 af 19.3.2004, s. 1).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1222/2004 af 28.6.2004 om udarbejdelse og indberetning af data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld (EUT L 233 af 2.7.2004, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1222/2004 af 28.6.2004 om udarbejdelse og indberetning af data vedrørende den kvartårlige offentlige gæld (EUT L 233 af 2.7.2004, s. 1).

| — | Kommissionens forordning (EF) nr. 1500/2000 af 10.7.2000 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 med hensyn til offentlig forvaltning og services udgifter og indtægter (EFT L 172 af 12.7.2000, s. 3). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EF) nr. 1500/2000 af 10.7.2000 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 med hensyn til offentlig forvaltning og services udgifter og indtægter (EFT L 172 af 12.7.2000, s. 3).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1).

(7)  EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1.

7

(8)  EFT L 59 af 6.3.1991, s. 19.«

8

---

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/7

---

RÅDETS FORORDNING (EF, EURATOM) Nr. 2104/2005

af 20. december 2005

om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2005 af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber samt af justeringskoefficienterne for disse vederlag og pensioner

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, særlig artikel 13,

under henvisning til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne, som fastsat ved forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (1), særlig artikel 63, 64, 65 og 82 og bilag VII, XI og XIII i vedtægten og artikel 20, stk. 1, og artikel 64 og 92 i ansættelsesvilkårene,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtning:

For at sikre tjenestemændene og de øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber en købekraftsudvikling, der er parallel med udviklingen for de nationale tjenestemænd i medlemsstaterne, bør der foretages en tilpasning af vederlag og pensioner for tjenestemænd og øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber på grundlag af den årlige undersøgelse i 2005 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Med virkning fra den 1. juli 2005 ændres datoen »den 1. juli 2004« til »den 1. juli 2005« i vedtægtens artikel 63, stk. 2.

Artikel 2

Med virkning fra den 1. juli 2005 udskiftes i vedtægtens artikel 66 den tabel over den månedlige grundløn, som danner grundlag for beregningen af vederlag og pensioner, med følgende tabel:

| 1.7.2005 | Løntrin |
| --- | --- |
| Lønklasse | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 15 255,00 | 15 896,04 | 16 564,01 | | |
| 15 | 13 482,88 | 14 049,45 | 14 639,82 | 15 047,12 | 15 255,00 |
| 14 | 11 916,61 | 12 417,36 | 12 939,16 | 13 299,15 | 13 482,88 |
| 13 | 10 532,30 | 10 974,88 | 11 436,06 | 11 754,22 | 11 916,61 |
| 12 | 9 308,79 | 9 699,96 | 10 107,56 | 10 388,77 | 10 532,30 |
| 11 | 8 227,42 | 8 573,15 | 8 933,40 | 9 181,94 | 9 308,79 |
| 10 | 7 271,67 | 7 577,23 | 7 895,64 | 8 115,30 | 8 227,42 |
| 9 | 6 426,94 | 6 697,01 | 6 978,42 | 7 172,57 | 7 271,67 |
| 8 | 5 680,34 | 5 919,04 | 6 167,76 | 6 339,36 | 6 426,94 |
| 7 | 5 020,47 | 5 231,44 | 5 451,27 | 5 602,93 | 5 680,34 |
| 6 | 4 437,26 | 4 623,72 | 4 818,01 | 4 952,06 | 5 020,47 |
| 5 | 3 921,80 | 4 086,60 | 4 258,32 | 4 376,79 | 4 437,26 |
| 4 | 3 466,22 | 3 611,87 | 3 763,65 | 3 868,36 | 3 921,80 |
| 3 | 3 063,56 | 3 192,29 | 3 326,43 | 3 418,98 | 3 466,22 |
| 2 | 2 707,67 | 2 821,45 | 2 940,01 | 3 021,81 | 3 063,56 |
| 1 | 2 393,13 | 2 493,69 | 2 598,48 | 2 670,77 | 2 707,67 |

1.7.2005

Løntrin

Lønklasse

1

2

3

4

5

16

15 255,00

15 896,04

16 564,01

15

13 482,88

14 049,45

14 639,82

15 047,12

15 255,00

14

11 916,61

12 417,36

12 939,16

13 299,15

13 482,88

13

10 532,30

10 974,88

11 436,06

11 754,22

11 916,61

12

9 308,79

9 699,96

10 107,56

10 388,77

10 532,30

11

8 227,42

8 573,15

8 933,40

9 181,94

9 308,79

10

7 271,67

7 577,23

7 895,64

8 115,30

8 227,42

9

6 426,94

6 697,01

6 978,42

7 172,57

7 271,67

8

5 680,34

5 919,04

6 167,76

6 339,36

6 426,94

7

5 020,47

5 231,44

5 451,27

5 602,93

5 680,34

6

4 437,26

4 623,72

4 818,01

4 952,06

5 020,47

5

3 921,80

4 086,60

4 258,32

4 376,79

4 437,26

4

3 466,22

3 611,87

3 763,65

3 868,36

3 921,80

3

3 063,56

3 192,29

3 326,43

3 418,98

3 466,22

2

2 707,67

2 821,45

2 940,01

3 021,81

3 063,56

1

2 393,13

2 493,69

2 598,48

2 670,77

2 707,67

Artikel 3

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes de justeringskoefficienter, der i henhold til vedtægtens artikel 64 anvendes på vederlag til tjenestemænd og øvrige ansatte, som anført i kolonne 2 i nedenstående tabel.

Med virkning fra den 1. januar 2006 fastsættes de justeringskoefficienter, der i henhold til vedtægtens bilag VII, artikel 17, stk. 3, anvendes på overførsler for tjenestemænd og øvrige ansatte, som anført i kolonne 3 i nedenstående tabel.

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes de justeringskoefficienter, der i henhold til vedtægtens bilag XIII, artikel 20, stk. 2, anvendes på pensioner, som anført i kolonne 4 i nedenstående tabel.

Med virkning fra den 1. maj 2006 fastsættes de justeringskoefficienter, der i henhold til vedtægtens bilag XIII, artikel 20, stk. 2, anvendes på pensioner, som anført i kolonne 5 i nedenstående tabel:

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Land/Sted | Vederlag
  1.7.2005 | Overforsel
  1.1.2006 | Pension
  1.7.2005 | Pension
  1.5.2006 |
| Den Tjekkiske Republik | 90,6 | 78,6 | 100,0 | 100,0 |
| Danmark | 135,9 | 130,8 | 133,9 | 132,8 |
| Tyskland | 100,2 | 102,1 | 101,0 | 101,3 |
| Bonn | 96,0 | | | |
| Karlsruhe | 95,0 | | | |
| München | 106,4 | | | |
| Estland | 80,3 | 78,1 | 100,0 | 100,0 |
| Grækenland | 93,0 | 91,2 | 100,0 | 100,0 |
| Spanien | 101,2 | 95,3 | 100,0 | 100,0 |
| Frankrig | 119,0 | 106,3 | 113,9 | 111,4 |
| Irland | 122,4 | 116,3 | 120,0 | 118,7 |
| Italien | 111,8 | 107,6 | 110,1 | 109,3 |
| Varese | 99,0 | | | |
| Cypern | 92,0 | 97,2 | 100,0 | 100,0 |
| Letland | 76,1 | 72,9 | 100,0 | 100,0 |
| Litauen | 77,1 | 73,6 | 100,0 | 100,0 |
| Ungarn | 90,0 | 73,0 | 100,0 | 100,0 |
| Malta | 89,6 | 92,3 | 100,0 | 100,0 |
| Nederlandene | 109,7 | 101,3 | 106,3 | 104,7 |
| Østrig | 107,1 | 107,0 | 107,1 | 107,0 |
| Polen | 81,4 | 74,9 | 100,0 | 100,0 |
| Portugal | 91,5 | 90,1 | 100,0 | 100,0 |
| Slovenien | 83,0 | 80,8 | 100,0 | 100,0 |
| Slovakiet | 92,9 | 82,1 | 100,0 | 100,0 |
| Finland | 117,7 | 112,8 | 115,7 | 114,8 |
| Sverige | 112,4 | 105,1 | 109,5 | 108,0 |
| Det Forenede Kongerige | 143,8 | 117,4 | 133,2 | 128,0 |
| Culham | 115,4 | | | |

1

2

3

4

5

Land/Sted

Vederlag

1.7.2005

Overforsel

1.1.2006

Pension

1.7.2005

Pension

1.5.2006

Den Tjekkiske Republik

90,6

78,6

100,0

100,0

Danmark

135,9

130,8

133,9

132,8

Tyskland

100,2

102,1

101,0

101,3

Bonn

96,0

Karlsruhe

95,0

München

106,4

Estland

80,3

78,1

100,0

100,0

Grækenland

93,0

91,2

100,0

100,0

Spanien

101,2

95,3

100,0

100,0

Frankrig

119,0

106,3

113,9

111,4

Irland

122,4

116,3

120,0

118,7

Italien

111,8

107,6

110,1

109,3

Varese

99,0

Cypern

92,0

97,2

100,0

100,0

Letland

76,1

72,9

100,0

100,0

Litauen

77,1

73,6

100,0

100,0

Ungarn

90,0

73,0

100,0

100,0

Malta

89,6

92,3

100,0

100,0

Nederlandene

109,7

101,3

106,3

104,7

Østrig

107,1

107,0

107,1

107,0

Polen

81,4

74,9

100,0

100,0

Portugal

91,5

90,1

100,0

100,0

Slovenien

83,0

80,8

100,0

100,0

Slovakiet

92,9

82,1

100,0

100,0

Finland

117,7

112,8

115,7

114,8

Sverige

112,4

105,1

109,5

108,0

Det Forenede Kongerige

143,8

117,4

133,2

128,0

Culham

115,4

Artikel 4

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes den godtgørelse under forældreorlov, der er omhandlet i vedtægtens artikel 42a, til 822,06 EUR og til 1 096,07 EUR for enlige forsørgere.

Artikel 5

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes grundbeløbet for det husstandstillæg, der er omhandlet i vedtægtens bilag VII, artikel 1, stk. 1, til 153,75 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes det børnetilskud, der er omhandlet i vedtægtens bilag VII, artikel 2, stk. 1, til 335,96 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes det uddannelsestillæg, der er omhandlet i vedtægtens bilag VII, artikel 3, stk. 1, til 227,96 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes det uddannelsestillæg, der er omhandlet i vedtægtens bilag VII, artikel 3, stk. 2, til 82,07 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes det minimumsbeløb for udlandstillægget, der er omhandlet i vedtægtens artikel 69 og bilag VII, artikel 4, stk. 1, andet afsnit, til 455,69 EUR.

Artikel 6

Med virkning fra den 1. januar 2006 tilpasses den kilometergodtgørelse, der er omhandlet i vedtægtens bilag VII, artikel 8, således:

| — | : | 0 EUR pr. km for strækningen mellem | : | 0 og 200 km |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | 0,3417 EUR pr. km for strækningen mellem | : | 201 og 1 000 km |
| — | : | 0,5695 EUR pr. km for strækningen mellem | : | 1 001 og 2 000 km |
| — | : | 0,3417 EUR pr. km for strækningen mellem | : | 2 001 og 3 000 km |
| — | : | 0,1139 EUR pr. km for strækningen mellem | : | 3 001 og 4 000 km |
| — | : | 0,0548 EUR pr. km for strækningen mellem | : | 4 001 og 10 000 km |
| — | : | 0 EUR pr. km for strækningen mellem | : | 10 000 km |

—

:

0 EUR pr. km for strækningen mellem

:

0 og 200 km

—

:

0,3417 EUR pr. km for strækningen mellem

:

201 og 1 000 km

—

:

0,5695 EUR pr. km for strækningen mellem

:

1 001 og 2 000 km

—

:

0,3417 EUR pr. km for strækningen mellem

:

2 001 og 3 000 km

—

:

0,1139 EUR pr. km for strækningen mellem

:

3 001 og 4 000 km

—

:

0,0548 EUR pr. km for strækningen mellem

:

4 001 og 10 000 km

—

:

0 EUR pr. km for strækningen mellem

:

10 000 km

Ovennævnte kilometergodtgørelse forhøjes med et fast tillægsbeløb på:

| — | 170,84 EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er på mellem 725 km og 1 450 km |
| --- | --- |

—

170,84 EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er på mellem 725 km og 1 450 km

| — | 341,66 EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er på 1 450 km eller derover. |
| --- | --- |

—

341,66 EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er på 1 450 km eller derover.

Artikel 7

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes det dagpengebeløb, der er omhandlet i vedtægtens bilag VII, artikel 10, stk. 1, til:

| — | 35,31 EUR for en tjenestemand, der har ret til husstandstillæg |
| --- | --- |

—

35,31 EUR for en tjenestemand, der har ret til husstandstillæg

| — | 28,47 EUR for en tjenestemand, der ikke har ret til husstandstillæg. |
| --- | --- |

—

28,47 EUR for en tjenestemand, der ikke har ret til husstandstillæg.

Artikel 8

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes det minimumsbeløb for bosættelsespenge, der er omhandlet i artikel 24, stk. 3, i ordningen for øvrige ansatte, til:

| — | 1 005,33 EUR for en ansat, der har ret til husstandstillæg |
| --- | --- |

—

1 005,33 EUR for en ansat, der har ret til husstandstillæg

| — | 597,77 EUR for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg. |
| --- | --- |

—

597,77 EUR for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg.

Artikel 9

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes i forbindelse med den arbejdsløshedsunderstøttelse, der er omhandlet i artikel 28a, stk. 3, andet afsnit, i ordningen for øvrige ansatte, minimumsbeløbet til 1 205,67 EUR og maksimumsbeløbet til 2 411,35 EUR, og det faste fradrag fastsættes til 1 096,07 EUR.

Artikel 10

Med virkning fra den 1. juli 2005 udskiftes tabellen over den månedlige grundløn i artikel 63 i ordningen for øvrige ansatte med følgende tabel:

| 1.7.2005 | Klasse |
| --- | --- |
| Kategori | Gruppe | 1 | 2 | 3 | 4 |
| A | I | 6 144,76 | 6 905,90 | 7 667,04 | 8 428,18 |
| II | 4 459,77 | 4 894,34 | 5 328,91 | 5 763,48 |
| III | 3 747,74 | 3 914,68 | 4 081,62 | 4 248,56 |
| B | IV | 3 600,20 | 3 952,65 | 4 305,10 | 4 657,55 |
| V | 2 827,89 | 3 014,30 | 3 200,71 | 3 387,12 |
| C | VI | 2 689,53 | 2 847,87 | 3 006,21 | 3 164,55 |
| VII | 2 407,22 | 2 489,13 | 2 571,04 | 2 652,95 |
| D | VIII | 2 175,76 | 2 303,90 | 2 432,04 | 2 560,18 |
| IX | 2 095,34 | 2 124,53 | 2 153,72 | 2 182,91 |

1.7.2005

Klasse

Kategori

Gruppe

1

2

3

4

A

I

6 144,76

6 905,90

7 667,04

8 428,18

II

4 459,77

4 894,34

5 328,91

5 763,48

III

3 747,74

3 914,68

4 081,62

4 248,56

B

IV

3 600,20

3 952,65

4 305,10

4 657,55

V

2 827,89

3 014,30

3 200,71

3 387,12

C

VI

2 689,53

2 847,87

3 006,21

3 164,55

VII

2 407,22

2 489,13

2 571,04

2 652,95

D

VIII

2 175,76

2 303,90

2 432,04

2 560,18

IX

2 095,34

2 124,53

2 153,72

2 182,91

Artikel 11

Med virkning fra den 1. juli 2005 udskiftes tabellen over den månedlige grundløn i artikel 93 i ordningen for øvrige ansatte med følgende tabel:

| Ansættelsesgruppe | 1.7.2005 | Løntrin |
| --- | --- | --- |
| Lønklasse | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 258,78 | 5 368,14 | 5 479,78 | 5 593,73 | 5 710,06 | 5 828,81 | 5 950,02 |
| 17 | 4 647,85 | 4 744,50 | 4 843,17 | 4 943,89 | 5 046,70 | 5 151,65 | 5 258,78 |
| 16 | 4 107,89 | 4 193,31 | 4 280,52 | 4 369,53 | 4 460,40 | 4 553,16 | 4 647,85 |
| 15 | 3 630,66 | 3 706,16 | 3 783,23 | 3 861,91 | 3 942,22 | 4 024,20 | 4 107,89 |
| 14 | 3 208,87 | 3 275,60 | 3 343,72 | 3 413,25 | 3 484,23 | 3 556,69 | 3 630,66 |
| 13 | 2 836,08 | 2 895,06 | 2 955,26 | 3 016,72 | 3 079,46 | 3 143,50 | 3 208,87 |
| III | 12 | 3 630,61 | 3 706,10 | 3 783,17 | 3 861,84 | 3 942,14 | 4 024,12 | 4 107,80 |
| 11 | 3 208,85 | 3 275,57 | 3 343,69 | 3 413,22 | 3 484,19 | 3 556,65 | 3 630,61 |
| 10 | 2 836,08 | 2 895,06 | 2 955,26 | 3 016,71 | 3 079,44 | 3 143,48 | 3 208,85 |
| 9 | 2 506,62 | 2 558,74 | 2 611,95 | 2 666,27 | 2 721,71 | 2 778,31 | 2 836,08 |
| 8 | 2 215,43 | 2 261,50 | 2 308,53 | 2 356,53 | 2 405,53 | 2 455,56 | 2 506,62 |
| II | 7 | 2 506,55 | 2 558,69 | 2 611,90 | 2 666,23 | 2 721,69 | 2 778,29 | 2 836,08 |
| 6 | 2 215,31 | 2 261,39 | 2 308,42 | 2 356,44 | 2 405,45 | 2 455,48 | 2 506,55 |
| 5 | 1 957,91 | 1 998,64 | 2 040,21 | 2 082,64 | 2 125,96 | 2 170,17 | 2 215,31 |
| 4 | 1 730,42 | 1 766,41 | 1 803,15 | 1 840,66 | 1 878,94 | 1 918,02 | 1 957,91 |
| I | 3 | 2 131,74 | 2 175,98 | 2 221,14 | 2 267,24 | 2 314,29 | 2 362,32 | 2 411,35 |
| 2 | 1 884,55 | 1 923,66 | 1 963,58 | 2 004,33 | 2 045,93 | 2 088,39 | 2 131,74 |
| 1 | 1 666,02 | 1 700,60 | 1 735,89 | 1 771,92 | 1 808,69 | 1 846,23 | 1 884,55 |

Ansættelsesgruppe

1.7.2005

Løntrin

Lønklasse

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 258,78

5 368,14

5 479,78

5 593,73

5 710,06

5 828,81

5 950,02

17

4 647,85

4 744,50

4 843,17

4 943,89

5 046,70

5 151,65

5 258,78

16

4 107,89

4 193,31

4 280,52

4 369,53

4 460,40

4 553,16

4 647,85

15

3 630,66

3 706,16

3 783,23

3 861,91

3 942,22

4 024,20

4 107,89

14

3 208,87

3 275,60

3 343,72

3 413,25

3 484,23

3 556,69

3 630,66

13

2 836,08

2 895,06

2 955,26

3 016,72

3 079,46

3 143,50

3 208,87

III

12

3 630,61

3 706,10

3 783,17

3 861,84

3 942,14

4 024,12

4 107,80

11

3 208,85

3 275,57

3 343,69

3 413,22

3 484,19

3 556,65

3 630,61

10

2 836,08

2 895,06

2 955,26

3 016,71

3 079,44

3 143,48

3 208,85

9

2 506,62

2 558,74

2 611,95

2 666,27

2 721,71

2 778,31

2 836,08

8

2 215,43

2 261,50

2 308,53

2 356,53

2 405,53

2 455,56

2 506,62

II

7

2 506,55

2 558,69

2 611,90

2 666,23

2 721,69

2 778,29

2 836,08

6

2 215,31

2 261,39

2 308,42

2 356,44

2 405,45

2 455,48

2 506,55

5

1 957,91

1 998,64

2 040,21

2 082,64

2 125,96

2 170,17

2 215,31

4

1 730,42

1 766,41

1 803,15

1 840,66

1 878,94

1 918,02

1 957,91

I

3

2 131,74

2 175,98

2 221,14

2 267,24

2 314,29

2 362,32

2 411,35

2

1 884,55

1 923,66

1 963,58

2 004,33

2 045,93

2 088,39

2 131,74

1

1 666,02

1 700,60

1 735,89

1 771,92

1 808,69

1 846,23

1 884,55

Artikel 12

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes det minimumsbeløb for bosættelsespenge, der er omhandlet i artikel 94 i ordningen for øvrige ansatte, til:

| — | 756,18 EUR for en ansat, der har ret til husstandstillæg |
| --- | --- |

—

756,18 EUR for en ansat, der har ret til husstandstillæg

| — | 448,32 EUR for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg. |
| --- | --- |

—

448,32 EUR for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg.

Artikel 13

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes i forbindelse med den arbejdsløshedsunderstøttelse, der er omhandlet i artikel 96, stk. 3, andet afsnit, i ordningen for øvrige ansatte, minimumsbeløbet til 904,26 EUR og maksimumsbeløbet til 1 808,51 EUR, og det faste fradrag fastsættes til 822,06 EUR.

Artikel 14

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes de i artikel 1 i forordning (EKSF, EØF, Euratom) nr. 300/76 (2) fastsatte tillæg for skifteholdsarbejde og arbejde i døgndrift til 344,58 EUR, 520,10 EUR, 568,66 EUR og 775,27 EUR.

Artikel 15

Med virkning fra den 1. juli 2005 multipliceres beløbene i artikel 4 i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 (3) med en koefficient på 4,974173.

Artikel 16

Med virkning fra den 1. juli 2005 udskiftes tabellen over beløb, der finder anvendelse, i vedtægtens bilag XIII, artikel 8, med følgende tabel:

| 1.7.2005 | Lønklasse |
| --- | --- |
| Løntrin | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 15 255,00 | 15 896,04 | 16 564,01 | 16 564,01 | 16 564,01 | 16 564,01 | | |
| 15 | 13 482,88 | 14 049,45 | 14 639,82 | 15 047,12 | 15 255,00 | 15 896,04 | | |
| 14 | 11 916,61 | 12 417,36 | 12 939,16 | 13 299,15 | 13 482,88 | 14 049,45 | 14 639,82 | 15 255,00 |
| 13 | 10 532,30 | 10 974,88 | 11 436,06 | 11 754,22 | 11 916,61 | | | |
| 12 | 9 308,79 | 9 699,96 | 10 107,56 | 10 388,77 | 10 532,30 | 10 974,88 | 11 436,06 | 11 916,61 |
| 11 | 8 227,42 | 8 573,15 | 8 933,40 | 9 181,94 | 9 308,79 | 9 699,96 | 10 107,56 | 10 532,30 |
| 10 | 7 271,67 | 7 577,23 | 7 895,64 | 8 115,30 | 8 227,42 | 8 573,15 | 8 933,40 | 9 308,79 |
| 9 | 6 426,94 | 6 697,01 | 6 978,42 | 7 172,57 | 7 271,67 | | | |
| 8 | 5 680,34 | 5 919,04 | 6 167,76 | 6 339,36 | 6 426,94 | 6 697,01 | 6 978,42 | 7 271,67 |
| 7 | 5 020,47 | 5 231,44 | 5 451,27 | 5 602,93 | 5 680,34 | 5 919,04 | 6 167,76 | 6 426,94 |
| 6 | 4 437,26 | 4 623,72 | 4 818,01 | 4 952,06 | 5 020,47 | 5 231,44 | 5 451,27 | 5 680,34 |
| 5 | 3 921,80 | 4 086,60 | 4 258,32 | 4 376,79 | 4 437,26 | 4 623,72 | 4 818,01 | 5 020,47 |
| 4 | 3 466,22 | 3 611,87 | 3 763,65 | 3 868,36 | 3 921,80 | 4 086,60 | 4 258,32 | 4 437,26 |
| 3 | 3 063,56 | 3 192,29 | 3 326,43 | 3 418,98 | 3 466,22 | 3 611,87 | 3 763,65 | 3 921,80 |
| 2 | 2 707,67 | 2 821,45 | 2 940,01 | 3 021,81 | 3 063,56 | 3 192,29 | 3 326,43 | 3 466,22 |
| 1 | 2 393,13 | 2 493,69 | 2 598,48 | 2 670,77 | 2 707,67 | | | |

1.7.2005

Lønklasse

Løntrin

1

2

3

4

5

6

7

8

16

15 255,00

15 896,04

16 564,01

16 564,01

16 564,01

16 564,01

15

13 482,88

14 049,45

14 639,82

15 047,12

15 255,00

15 896,04

14

11 916,61

12 417,36

12 939,16

13 299,15

13 482,88

14 049,45

14 639,82

15 255,00

13

10 532,30

10 974,88

11 436,06

11 754,22

11 916,61

12

9 308,79

9 699,96

10 107,56

10 388,77

10 532,30

10 974,88

11 436,06

11 916,61

11

8 227,42

8 573,15

8 933,40

9 181,94

9 308,79

9 699,96

10 107,56

10 532,30

10

7 271,67

7 577,23

7 895,64

8 115,30

8 227,42

8 573,15

8 933,40

9 308,79

9

6 426,94

6 697,01

6 978,42

7 172,57

7 271,67

8

5 680,34

5 919,04

6 167,76

6 339,36

6 426,94

6 697,01

6 978,42

7 271,67

7

5 020,47

5 231,44

5 451,27

5 602,93

5 680,34

5 919,04

6 167,76

6 426,94

6

4 437,26

4 623,72

4 818,01

4 952,06

5 020,47

5 231,44

5 451,27

5 680,34

5

3 921,80

4 086,60

4 258,32

4 376,79

4 437,26

4 623,72

4 818,01

5 020,47

4

3 466,22

3 611,87

3 763,65

3 868,36

3 921,80

4 086,60

4 258,32

4 437,26

3

3 063,56

3 192,29

3 326,43

3 418,98

3 466,22

3 611,87

3 763,65

3 921,80

2

2 707,67

2 821,45

2 940,01

3 021,81

3 063,56

3 192,29

3 326,43

3 466,22

1

2 393,13

2 493,69

2 598,48

2 670,77

2 707,67

Artikel 17

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes de børnetilskud, der er omhandlet i vedtægtens bilag XIII, artikel 14, således:

| 1.7.2005-31.12.2005 | : | 282,04 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.1.2006-31.12.2006 | : | 295,52 EUR |
| 1.1.2007-31.12.2007 | : | 309,00 EUR |
| 1.1.2008-31.12.2008 | : | 322,47 EUR |

1.7.2005-31.12.2005

:

282,04 EUR

1.1.2006-31.12.2006

:

295,52 EUR

1.1.2007-31.12.2007

:

309,00 EUR

1.1.2008-31.12.2008

:

322,47 EUR

Artikel 18

Med virkning fra den 1. juli 2005 fastsættes det uddannelsestillæg, der er omhandlet i vedtægtens bilag XIII, artikel 15, således:

| 1.7.2005-31.8.2005 | : | 16,41 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.9.2005-31.8.2006 | : | 32,83 EUR |
| 1.9.2006-31.8.2007 | : | 49,23 EUR |
| 1.9.2007-31.8.2008 | : | 65,65 EUR |

1.7.2005-31.8.2005

:

16,41 EUR

1.9.2005-31.8.2006

:

32,83 EUR

1.9.2006-31.8.2007

:

49,23 EUR

1.9.2007-31.8.2008

:

65,65 EUR

Artikel 19

Med virkning fra den 1. juli 2005 og med henblik på anvendelse af vedtægtens bilag XIII, artikel 18, fastsættes den faste godtgørelse, der var nævnt i artikel 4a i bilag VII til vedtægten i dennes affattelse inden den 1. maj 2004, til:

| — | 118,88 EUR pr. måned for tjenestemænd i lønklasse C4 og C5 |
| --- | --- |

—

118,88 EUR pr. måned for tjenestemænd i lønklasse C4 og C5

| — | 182,26 EUR pr. måned for tjenestemænd i lønklasse C1, C2 og C3. |
| --- | --- |

—

182,26 EUR pr. måned for tjenestemænd i lønklasse C1, C2 og C3.

Artikel 20

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Rådets vegne

M. BECKETT

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 723/2004 (EUT L 124 af 27.4.2004, s. 1).

1

(2)  Rådets forordning (EKSF, EØF, Euratom) nr. 300/76 af 9. februar 1976 om fastsættelse af de berettigede kategorier og af betingelserne for ydelse af tillæg samt satserne herfor, til tjenestemænd, som skal udføre deres arbejde i skifteholdstjeneste (EFT L 38 af 13.2.1976, s. 1). Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 860/2004 (EUT L 161 af 30.4.2004, s. 26).

2

(3)  Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 af 29. februar 1968 om fastlæggelse af betingelserne for og fremgangsmåden ved opkrævning af skat til De Europæiske Fællesskaber (EFT L 56 af 4.3.1968, s. 8). Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1750/2002 (EUT L 264 af 2.10.2002, s. 15).

3

---

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2105/2005

af 21. december 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. december 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 21. december 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 71,2 |
| 204 | 51,0 |
| 212 | 87,2 |
| 999 | 69,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 128,1 |
| 204 | 59,9 |
| 220 | 196,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 135,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 109,0 |
| 204 | 112,3 |
| 999 | 110,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 59,8 |
| 204 | 62,5 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 22,5 |
| 624 | 59,8 |
| 999 | 53,9 |
| 0805 20 10 | 052 | 60,4 |
| 204 | 53,0 |
| 999 | 56,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 77,0 |
| 220 | 36,7 |
| 400 | 81,3 |
| 464 | 143,9 |
| 624 | 83,2 |
| 999 | 84,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 44,9 |
| 999 | 44,9 |
| 0808 10 80 | 096 | 18,3 |
| 400 | 87,8 |
| 404 | 96,7 |
| 528 | 48,0 |
| 720 | 74,2 |
| 999 | 65,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 125,5 |
| 400 | 103,9 |
| 720 | 63,3 |
| 999 | 97,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

71,2

204

51,0

212

87,2

999

69,8

0707 00 05

052

128,1

204

59,9

220

196,3

628

155,5

999

135,0

0709 90 70

052

109,0

204

112,3

999

110,7

0805 10 20

052

59,8

204

62,5

220

65,0

388

22,5

624

59,8

999

53,9

0805 20 10

052

60,4

204

53,0

999

56,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

77,0

220

36,7

400

81,3

464

143,9

624

83,2

999

84,4

0805 50 10

052

44,9

999

44,9

0808 10 80

096

18,3

400

87,8

404

96,7

528

48,0

720

74,2

999

65,0

0808 20 50

052

125,5

400

103,9

720

63,3

999

97,6

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/16

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2106/2005

af 21. december 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 39

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1), særlig artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 14. september 2002. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 14. september 2002.

| (2) | Kommissionen vedtog IAS 39 med undtagelse af visse bestemmelser om dagsværdioptionen og regnskabsmæssig sikring ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2086/2004 af 19. november 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår indføjelse af IAS 39 (3). Kommissionen vedtog en forbedret IAS 39 for begrænset dagsværdioption ved Kommissionens forordning nr. (EF) nr. 1864/2005 (4). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen vedtog IAS 39 med undtagelse af visse bestemmelser om dagsværdioptionen og regnskabsmæssig sikring ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2086/2004 af 19. november 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår indføjelse af IAS 39 (3). Kommissionen vedtog en forbedret IAS 39 for begrænset dagsværdioption ved Kommissionens forordning nr. (EF) nr. 1864/2005 (4).

| (3) | Den 14. april 2005 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) en ændring af IAS 39, der specielt gør det muligt for virksomheder under visse omstændigheder at klassificere en forventet koncernintern transaktion i udenlandsk valuta som en sikret post i koncernregnskabet. Det er normal risikostyringspraksis, at valutarisici i forbindelse med en forventet koncernintern transaktion klassificeres som en sikret post, og den nuværende IAS 39 tillod ikke regnskabsmæssig sikring af sådanne poster. Efter den nuværende IAS 39 er det kun transaktioner med en ekstern part, der kan klassificeres som sikrede poster. |
| --- | --- |

(3)

Den 14. april 2005 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) en ændring af IAS 39, der specielt gør det muligt for virksomheder under visse omstændigheder at klassificere en forventet koncernintern transaktion i udenlandsk valuta som en sikret post i koncernregnskabet. Det er normal risikostyringspraksis, at valutarisici i forbindelse med en forventet koncernintern transaktion klassificeres som en sikret post, og den nuværende IAS 39 tillod ikke regnskabsmæssig sikring af sådanne poster. Efter den nuværende IAS 39 er det kun transaktioner med en ekstern part, der kan klassificeres som sikrede poster.

| (4) | Høring af tekniske eksperter på området bekræfter, at ændringerne af IAS 39 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

Høring af tekniske eksperter på området bekræfter, at ændringerne af IAS 39 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1606/2002.

| (5) | Forordning (EF) nr. 1725/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 1725/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | De foranstaltninger, der vedtages i denne forordning, er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse — |
| --- | --- |

(6)

De foranstaltninger, der vedtages i denne forordning, er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I bilaget til forordning (EF) nr. 1725/2003 ændres international regnskabsstandard (IAS) 39 som anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Virksomhederne anvender ændringerne af IAS 39, som anført i bilaget til denne forordning, senest fra det tidspunkt, hvor deres regnskabsår begynder i 2006.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.

På Kommissionens vegne

Charlie McCREEVY

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 261 af 13.10.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1910/2005 (EUT L 305 af 24.11.2005, s. 4).

2

(3)  EUT L 363 af 9.12.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 299 af 16.11.2005, s. 45.

4

---

BILAG

I international regnskabsstandard (IAS) 39 foretages følgende ændringer:

INTERNATIONAL REGNSKABSSTANDARD

| IAS Nr. | Benævnelse |
| --- | --- |
| IAS 39 | Finansielle instrumenter: Indregning og måling |

IAS Nr.

Benævnelse

IAS 39

Finansielle instrumenter: Indregning og måling

Kopiering tilladt inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alle eksisterende rettigheder forbeholdes uden for EØS, med undtagelse af retten til at kopiere til personlig brug eller anden form for ’fair dealing’. Yderligere oplysninger fås hos IASB på adressen www.iasb.org

| 1) | Afsnit 80 affattes således:






  »80. | Ved regnskabsmæssig sikring er det udelukkende aktiver, forpligtelser, faste aftaler eller forventede transaktioner, som er højst sandsynlige, som omfatter en ekstern part, der kan klassificeres som sikrede poster. Heraf følger, at regnskabsmæssig sikring kun kan anvendes på transaktioner mellem virksomheder eller segmenter i samme koncern i de enkelte eller separate årsregnskaber for disse virksomheder eller segmenter, og ikke på koncernregnskabet. Som en undtagelse gælder, at valutarisikoen vedrørende en koncernintern monetær post (eksempelvis tilgodehavender/forpligtelser mellem to dattervirksomheder) kan opfylde kriterierne for en sikret post i koncernregnskabet, hvis den medfører følsomhed over for valutakursgevinster eller -tab, som ikke fuldt ud er elimineret ved konsolidering i henhold til IAS 21 Valutaomregning. I henhold til IAS 21 er valutakursgevinster og -tab på koncerninterne monetære poster ikke fuldt ud elimineret ved konsolidering, hvis den koncerninterne monetære post handles mellem to koncernvirksomheder med forskellige funktionelle valutaer. Desuden kan valutarisikoen vedrørende en forventet koncernintern transaktion opfylde kriterierne for en sikret post i koncernregnskabet, forudsat at transaktionen sker i en anden valuta end den funktionelle valuta, som anvendes af den virksomhed, der foretager transaktionen, og at valutarisikoen påvirker koncernresultatet.« |
| --- | --- | --- |

1)

Afsnit 80 affattes således:

»80.

Ved regnskabsmæssig sikring er det udelukkende aktiver, forpligtelser, faste aftaler eller forventede transaktioner, som er højst sandsynlige, som omfatter en ekstern part, der kan klassificeres som sikrede poster. Heraf følger, at regnskabsmæssig sikring kun kan anvendes på transaktioner mellem virksomheder eller segmenter i samme koncern i de enkelte eller separate årsregnskaber for disse virksomheder eller segmenter, og ikke på koncernregnskabet. Som en undtagelse gælder, at valutarisikoen vedrørende en koncernintern monetær post (eksempelvis tilgodehavender/forpligtelser mellem to dattervirksomheder) kan opfylde kriterierne for en sikret post i koncernregnskabet, hvis den medfører følsomhed over for valutakursgevinster eller -tab, som ikke fuldt ud er elimineret ved konsolidering i henhold til IAS 21 Valutaomregning. I henhold til IAS 21 er valutakursgevinster og -tab på koncerninterne monetære poster ikke fuldt ud elimineret ved konsolidering, hvis den koncerninterne monetære post handles mellem to koncernvirksomheder med forskellige funktionelle valutaer. Desuden kan valutarisikoen vedrørende en forventet koncernintern transaktion opfylde kriterierne for en sikret post i koncernregnskabet, forudsat at transaktionen sker i en anden valuta end den funktionelle valuta, som anvendes af den virksomhed, der foretager transaktionen, og at valutarisikoen påvirker koncernresultatet.«

| 2) | Følgende afsnit 108A og 108B indsættes:






  »108A. | En virksomhed anvender afsnit 80, sidste punktum, og afsnit AG99A og AG99B for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2006 eller senere. Det anbefales, at bestemmelserne anvendes før dette tidspunkt. Hvis en virksomhed har klassificeret en ekstern forventet transaktion som en sikret post, der






  a) | sker i den funktionelle valuta, som anvendes af den virksomhed, der foretager transaktionen |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Følgende afsnit 108A og 108B indsættes:

»108A.

En virksomhed anvender afsnit 80, sidste punktum, og afsnit AG99A og AG99B for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2006 eller senere. Det anbefales, at bestemmelserne anvendes før dette tidspunkt. Hvis en virksomhed har klassificeret en ekstern forventet transaktion som en sikret post, der

a)

sker i den funktionelle valuta, som anvendes af den virksomhed, der foretager transaktionen

| b) | giver anledning til en følsomhed, der vil påvirke koncernresultatet (dvs. sker i en anden valuta end koncernens præsentationsvaluta), og |
| --- | --- |

b)

giver anledning til en følsomhed, der vil påvirke koncernresultatet (dvs. sker i en anden valuta end koncernens præsentationsvaluta), og

| c) | ville have opfyldt kriterierne for regnskabsmæssig sikring, hvis den ikke havde været foretaget i den funktionelle valuta, som anvendes af den virksomhed, der foretager transaktionen, |
| --- | --- |

c)

ville have opfyldt kriterierne for regnskabsmæssig sikring, hvis den ikke havde været foretaget i den funktionelle valuta, som anvendes af den virksomhed, der foretager transaktionen,

kan den anvende regnskabsmæssig sikring i koncernregnskabet i perioden eller perioderne før tidspunktet for anvendelsen af afsnit 80, sidste punktum, og afsnit AG99A og AG99B.

| 108B. | En virksomhed behøver ikke at anvende afsnit AG99B på sammenligningstal vedrørende perioder før tidspunktet for anvendelsen af afsnit 80, sidste punktum, og afsnit AG99A.« |
| --- | --- |

108B.

En virksomhed behøver ikke at anvende afsnit AG99B på sammenligningstal vedrørende perioder før tidspunktet for anvendelsen af afsnit 80, sidste punktum, og afsnit AG99A.«

| 3) | I appendiks A, Anvendelsesvejledning, omnummereres afsnit AG99A og AG99B til AG99C og AG99D, og følgende afsnit AG99A, AG99B og AG133 indsættes:






  »AG99A. | Det anføres i afsnit 80, at valutarisikoen vedrørende en forventet koncernintern transaktion, som er højst sandsynlig, i koncernregnskabet kan opfylde kriterierne for en sikret post i en sikring af pengestrømme, forudsat at transaktionen er angivet i en anden valuta end den funktionelle valuta, som anvendes af den virksomhed, der foretager den pågældende transaktion, og at valutarisikoen vil påvirke koncernresultatet. I den forbindelse kan en virksomhed være et moderselskab, en dattervirksomhed, en associeret virksomhed, et joint venture eller en filial. Hvis valutarisikoen vedrørende en forventet koncernintern transaktion ikke påvirker koncernresultatet, kan den koncerninterne transaktion ikke opfylde kriterierne for en sikret post. Dette er normalt tilfældet for royaltybetalinger, rentebetalinger eller administrationsudgifter mellem medlemmer af samme koncern, medmindre der er en hermed forbunden ekstern transaktion. Når valutarisikoen vedrørende en forventet koncernintern transaktion vil påvirke koncernresultatet, kan den koncerninterne transaktion opfylde kriterierne for en sikret post. Et eksempel er forventet salg og køb af varebeholdninger mellem medlemmer af samme koncern, hvis varebeholdningerne sælges videre til en part uden for koncernen. På samme måde kan et forventet koncerninternt salg af materielle anlægsaktiver fra den koncernvirksomhed, der fremstillede dem, til en koncernvirksomhed, der vil anvende dem i sine aktiviteter, påvirke koncernresultatet. Dette kan f.eks. ske, fordi de materielle anlægsaktiver vil blive afskrevet af den købende virksomhed, og det beløb, der oprindeligt er indregnet for disse aktiver, kan ændres, hvis den forventede koncerninterne transaktion er angivet i en anden valuta end den købende virksomheds funktionelle valuta. |
| --- | --- | --- |

3)

I appendiks A, Anvendelsesvejledning, omnummereres afsnit AG99A og AG99B til AG99C og AG99D, og følgende afsnit AG99A, AG99B og AG133 indsættes:

»AG99A.

Det anføres i afsnit 80, at valutarisikoen vedrørende en forventet koncernintern transaktion, som er højst sandsynlig, i koncernregnskabet kan opfylde kriterierne for en sikret post i en sikring af pengestrømme, forudsat at transaktionen er angivet i en anden valuta end den funktionelle valuta, som anvendes af den virksomhed, der foretager den pågældende transaktion, og at valutarisikoen vil påvirke koncernresultatet. I den forbindelse kan en virksomhed være et moderselskab, en dattervirksomhed, en associeret virksomhed, et joint venture eller en filial. Hvis valutarisikoen vedrørende en forventet koncernintern transaktion ikke påvirker koncernresultatet, kan den koncerninterne transaktion ikke opfylde kriterierne for en sikret post. Dette er normalt tilfældet for royaltybetalinger, rentebetalinger eller administrationsudgifter mellem medlemmer af samme koncern, medmindre der er en hermed forbunden ekstern transaktion. Når valutarisikoen vedrørende en forventet koncernintern transaktion vil påvirke koncernresultatet, kan den koncerninterne transaktion opfylde kriterierne for en sikret post. Et eksempel er forventet salg og køb af varebeholdninger mellem medlemmer af samme koncern, hvis varebeholdningerne sælges videre til en part uden for koncernen. På samme måde kan et forventet koncerninternt salg af materielle anlægsaktiver fra den koncernvirksomhed, der fremstillede dem, til en koncernvirksomhed, der vil anvende dem i sine aktiviteter, påvirke koncernresultatet. Dette kan f.eks. ske, fordi de materielle anlægsaktiver vil blive afskrevet af den købende virksomhed, og det beløb, der oprindeligt er indregnet for disse aktiver, kan ændres, hvis den forventede koncerninterne transaktion er angivet i en anden valuta end den købende virksomheds funktionelle valuta.

| AG99B. | Hvis en sikring af en forventet koncernintern transaktion opfylder kriterierne for regnskabsmæssig sikring, skal eventuelle gevinster og tab, der er indregnet direkte på egenkapitalen i overensstemmelse med afsnit 95(a), omklassificeres til resultatet i det eller de regnskabsår, hvor valutarisikoen vedrørende den sikrede transaktion påvirker koncernresultatet. |
| --- | --- |

AG99B.

Hvis en sikring af en forventet koncernintern transaktion opfylder kriterierne for regnskabsmæssig sikring, skal eventuelle gevinster og tab, der er indregnet direkte på egenkapitalen i overensstemmelse med afsnit 95(a), omklassificeres til resultatet i det eller de regnskabsår, hvor valutarisikoen vedrørende den sikrede transaktion påvirker koncernresultatet.

| AG133. | En virksomhed kan have klassificeret en forventet koncernintern transaktion som en sikret post ved begyndelsen af et regnskabsår, der begynder den 1. januar 2005 eller senere (eller, med henblik på tilpasning af sammenligningstal, ved begyndelsen af et tidligere sammenligningsår), i en sikring, som kunne opfylde kriterierne for regnskabsmæssig sikring i overensstemmelse med denne standard (som ændret ved sidste punktum i afsnit 80). En sådan virksomhed kan benytte den klassificering til at anvende regnskabsmæssig sikring i koncernregnskaber fra begyndelsen af det regnskabsår, der begynder den 1. januar 2005 eller senere (eller begyndelsen af det tidligere sammenligningsår). En sådan virksomhed skal også anvende afsnit AG99A og AG99B fra begyndelsen af det regnskabsår, der begynder den 1. januar 2005 eller senere. Efter afsnit 108B behøver den imidlertid ikke anvende afsnit AG99B på sammenligningstal for tidligere regnskabsår.« |
| --- | --- |

AG133.

En virksomhed kan have klassificeret en forventet koncernintern transaktion som en sikret post ved begyndelsen af et regnskabsår, der begynder den 1. januar 2005 eller senere (eller, med henblik på tilpasning af sammenligningstal, ved begyndelsen af et tidligere sammenligningsår), i en sikring, som kunne opfylde kriterierne for regnskabsmæssig sikring i overensstemmelse med denne standard (som ændret ved sidste punktum i afsnit 80). En sådan virksomhed kan benytte den klassificering til at anvende regnskabsmæssig sikring i koncernregnskaber fra begyndelsen af det regnskabsår, der begynder den 1. januar 2005 eller senere (eller begyndelsen af det tidligere sammenligningsår). En sådan virksomhed skal også anvende afsnit AG99A og AG99B fra begyndelsen af det regnskabsår, der begynder den 1. januar 2005 eller senere. Efter afsnit 108B behøver den imidlertid ikke anvende afsnit AG99B på sammenligningstal for tidligere regnskabsår.«

---

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/20

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2107/2005

af 21. december 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 174/1999, (EF) nr. 2771/1999, (EF) nr. 2707/2000, (EF) nr. 214/2001 og (EF) nr. 1898/2005 i mejerisektoren

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 10 og 15, artikel 31, stk. 14, og artikel 40, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 92/46/EØF af 16. juni 1992 om sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af rå mælk, varmebehandlet mælk og mælkebaserede produkter (2) ophæves fra den 1. januar 2006 ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF (3) og erstattes af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (5). |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 92/46/EØF af 16. juni 1992 om sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af rå mælk, varmebehandlet mælk og mælkebaserede produkter (2) ophæves fra den 1. januar 2006 ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF (3) og erstattes af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (5).

| (2) | For klarhedens skyld er det hensigtsmæssigt i overensstemmelse hermed at tilpasse henvisningerne til direktiv 92/46/EØF i Kommissionens forordning (EF) nr. 174/1999 af 26. januar 1999 om særlige gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 804/68 for så vidt angår anvendelsen af eksportlicenser og eksportrestitutioner for mælk og mejeriprodukter (6), i Kommissionens forordning (EF) nr. 2771/1999 af 16. december 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår interventionsforanstaltninger på markedet for smør og fløde (7), i Kommissionens forordning (EF) nr. 2707/2000 af 11. december 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår EF-støtte til uddeling af mælk og visse mejeriprodukter til skoleelever (8), i Kommissionens forordning (EF) nr. 214/2001 af 12. januar 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår interventionsforanstaltninger på markedet for skummetmælkspulver (9) og i Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2005 af 9. november 2005 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår foranstaltninger til afsætning af fløde, smør og koncentreret smør på EF's marked (10). |
| --- | --- |

(2)

For klarhedens skyld er det hensigtsmæssigt i overensstemmelse hermed at tilpasse henvisningerne til direktiv 92/46/EØF i Kommissionens forordning (EF) nr. 174/1999 af 26. januar 1999 om særlige gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 804/68 for så vidt angår anvendelsen af eksportlicenser og eksportrestitutioner for mælk og mejeriprodukter (6), i Kommissionens forordning (EF) nr. 2771/1999 af 16. december 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår interventionsforanstaltninger på markedet for smør og fløde (7), i Kommissionens forordning (EF) nr. 2707/2000 af 11. december 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår EF-støtte til uddeling af mælk og visse mejeriprodukter til skoleelever (8), i Kommissionens forordning (EF) nr. 214/2001 af 12. januar 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår interventionsforanstaltninger på markedet for skummetmælkspulver (9) og i Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2005 af 9. november 2005 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår foranstaltninger til afsætning af fløde, smør og koncentreret smør på EF's marked (10).

| (3) | I overensstemmelse med artikel 1, litra a), i nævnte forordning (EF) nr. 1898/2005 skal interventionssmør, der opkøbes efter artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1255/1999 for at blive solgt til nedsatte priser, være indlagret før den 1. januar 2003. I betragtning af den mængde, der stadig er disponibel, og markedssituationen bør nævnte dato ændres til den 1. januar 2004. Artikel 1, litra a), i ovennævnte forordning bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 1, litra a), i nævnte forordning (EF) nr. 1898/2005 skal interventionssmør, der opkøbes efter artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1255/1999 for at blive solgt til nedsatte priser, være indlagret før den 1. januar 2003. I betragtning af den mængde, der stadig er disponibel, og markedssituationen bør nævnte dato ændres til den 1. januar 2004. Artikel 1, litra a), i ovennævnte forordning bør derfor ændres.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 174/1999 affattes således:

»4.   For at der kan ydes en restitution for de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1255/1999 omhandlede produkter, skal de opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 (11) og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (12), navnlig kravene om tilberedning på en autoriseret virksomhed og identifikationsmærkning, jf. afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.

Artikel 2

Artikel 5, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 2771/1999 affattes således:

| »a) | er autoriseret efter artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (13) og råder over det rette tekniske udstyr |
| --- | --- |

»a)

er autoriseret efter artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (13) og råder over det rette tekniske udstyr

13

Artikel 3

Artikel 3, stk. 6, i forordning (EF) nr. 2707/2000 affattes således:

»6.   Der kan kun ydes støtte til de i bilag I til nærværende forordning omhandlede produkter, hvis de opfylder kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 (14) og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (15), navnlig kravene om tilberedning på en autoriseret virksomhed og identifikationsmærkning, jf. afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.

Artikel 4

I forordning (EF) nr. 214/2001 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 3, stk. 1, litra a), affattes således:






  »a) | er autoriseret efter artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (16) og råder over det rette tekniske udstyr |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 3, stk. 1, litra a), affattes således:

»a)

er autoriseret efter artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (16) og råder over det rette tekniske udstyr

16

| 2) | Fodnote 5 i bilag I affattes således:






  »(5) | Rå mælk, der anvendes til fremstilling af skummetmælkspulveret, skal opfylde kravene i afsnit IX i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004.« |
| --- | --- | --- |

2)

Fodnote 5 i bilag I affattes således:

»(5)

5

Rå mælk, der anvendes til fremstilling af skummetmælkspulveret, skal opfylde kravene i afsnit IX i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004.«

Artikel 5

I forordning (EF) nr. 1898/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1, litra a), ændres »1. januar 2003« til »1. januar 2004«. |
| --- | --- |

1)

I artikel 1, litra a), ændres »1. januar 2003« til »1. januar 2004«.

| 2) | Artikel 5, stk. 1, andet afsnit, affattes således:
  »Smør, koncentreret smør, fløde og de mellemprodukter, der er nævnt i første afsnit, skal opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 (17) og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (18), navnlig kravene om tilberedning på en autoriseret virksomhed og identifikationsmærkning, jf. afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

2)

Artikel 5, stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»Smør, koncentreret smør, fløde og de mellemprodukter, der er nævnt i første afsnit, skal opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 (17) og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (18), navnlig kravene om tilberedning på en autoriseret virksomhed og identifikationsmærkning, jf. afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.

17

18

| 3) | Artikel 13, stk. 1, litra b), affattes således:






  »b) | hvis de eventuelt er blevet autoriseret i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 853/2004« |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 13, stk. 1, litra b), affattes således:

»b)

hvis de eventuelt er blevet autoriseret i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 853/2004«

| 4) | Artikel 47, stk. 1, andet afsnit, affattes således:
  »Det skal opfylde kravene i forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004, navnlig kravene om tilberedning på en autoriseret virksomhed og identifikationsmærkning, jf. afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 47, stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»Det skal opfylde kravene i forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004, navnlig kravene om tilberedning på en autoriseret virksomhed og identifikationsmærkning, jf. afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.«

| 5) | Artikel 63, stk. 2, litra a), affattes således:






  »a) | hvis de er blevet autoriseret i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 853/2004« |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 63, stk. 2, litra a), affattes således:

»a)

hvis de er blevet autoriseret i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 853/2004«

| 6) | Artikel 72, litra b), nr. ii), affattes således:






  »ii) | kravene i forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004, navnlig kravene om tilberedning på en autoriseret virksomhed og identifikationsmærkning, jf. afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.« |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 72, litra b), nr. ii), affattes således:

»ii)

kravene i forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004, navnlig kravene om tilberedning på en autoriseret virksomhed og identifikationsmærkning, jf. afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.«

| 7) | Artikel 81, stk. 1, affattes således:
  »1.   Smørret leveres til modtageren i emballager, hvorpå der med tydelige og letlæselige bogstaver, der ikke kan slettes, er anført den nationale kvalitetsklasse og identifikationsmærkning, jf. artikel 72, litra b), og en eller flere af de angivelser, der er nævnt i punkt 1 i bilag XVI.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 81, stk. 1, affattes således:

»1.   Smørret leveres til modtageren i emballager, hvorpå der med tydelige og letlæselige bogstaver, der ikke kan slettes, er anført den nationale kvalitetsklasse og identifikationsmærkning, jf. artikel 72, litra b), og en eller flere af de angivelser, der er nævnt i punkt 1 i bilag XVI.«

Artikel 6

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra 1. januar 2006 undtagen artikel 5, stk. 1, der anvendes fra 16. december 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1913/2005 (EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EFT L 268 af 14.9.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

2

(3)  EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33.

3

(4)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 3.

4

(5)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 22.

5

(6)  EFT L 20 af 27.1.1999, s. 8. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1513/2005 (EUT L 241 af 17.9.2005, s. 45).

6

(7)  EFT L 333 af 24.12.1999, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1802/2005 (EUT L 290 af 4.11.2005, s. 3).

7

(8)  EFT L 311 af 12.12.2000, s. 37. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 865/2005 (EUT L 144 af 8.6.2005, s. 41).

8

(9)  EFT L 37 af 7.2.2001, s. 100. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1195/2005 (EUT L 194 af 26.7.2005, s. 8).

9

(10)  EUT L 308 af 25.11.2005, s. 1.

10

(11)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 3.

11

(12)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 22.«

12

(13)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 22.«

13

(14)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 3.

14

(15)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 22.«

15

(16)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 22.«

16

(17)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 3.

17

(18)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 22.«;

18

---

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2108/2005

af 21. december 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 923/2005 om overførsel og salg på det portugisiske marked af 80 000 tons blød hvede, 80 000 tons majs og 40 000 tons byg, som det ungarske interventionsorgan ligger inde med

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Som følge af vejrforholdene i høståret 2004/05, der medførte en alvorlig tørke i Portugal, vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 923/2005 (2) der tillader overførsel til og salg på det portugisiske marked af visse mængder korn, som det ungarske interventionsorgan ligger inde med. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af vejrforholdene i høståret 2004/05, der medførte en alvorlig tørke i Portugal, vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 923/2005 (2) der tillader overførsel til og salg på det portugisiske marked af visse mængder korn, som det ungarske interventionsorgan ligger inde med.

| (2) | I artikel 1 i forordning (EF) nr. 923/2005 er det fastsat, at transporten til Portugal og afsætningen af produkterne til foderbrug skal foretages inden den 31. december 2005. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 1 i forordning (EF) nr. 923/2005 er det fastsat, at transporten til Portugal og afsætningen af produkterne til foderbrug skal foretages inden den 31. december 2005.

| (3) | Ifølge artikel 7 i forordning (EF) nr. 923/2005 er salget af korn forbeholdt sammenslutninger eller kooperativer af kvæg-, fåre- eller gedeproducenter eller forarbejdningsenheder, der har indgået samarbejdskontrakter med disse sammenslutninger eller kooperativer. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 7 i forordning (EF) nr. 923/2005 er salget af korn forbeholdt sammenslutninger eller kooperativer af kvæg-, fåre- eller gedeproducenter eller forarbejdningsenheder, der har indgået samarbejdskontrakter med disse sammenslutninger eller kooperativer.

| (4) | På grund af de administrative forsinkelser i forbindelse med udarbejdelsen af transportkontrakten har de portugisiske myndigheder anmodet om en udskydelse af fristen for overførsel, salg på det portugisiske marked og afsætning af produkterne til den 30. april 2006. De anmoder i øvrigt om at få salget udvidet til at omfatte alle de sektorer, der blev ramt af tørken, der påvirkede Portugals landbrugserhverv. |
| --- | --- |

(4)

På grund af de administrative forsinkelser i forbindelse med udarbejdelsen af transportkontrakten har de portugisiske myndigheder anmodet om en udskydelse af fristen for overførsel, salg på det portugisiske marked og afsætning af produkterne til den 30. april 2006. De anmoder i øvrigt om at få salget udvidet til at omfatte alle de sektorer, der blev ramt af tørken, der påvirkede Portugals landbrugserhverv.

| (5) | I betragtning af den portugisiske markedssituation, bl.a. tørkens langvarige virkning på Portugals landbrugserhverv og de erhvervsdrivendes forsyning med korn, bør de portugisiske myndigheders anmodning imødekommes, i og med at der tillades salg til alle de berørte erhvervsdrivende. |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af den portugisiske markedssituation, bl.a. tørkens langvarige virkning på Portugals landbrugserhverv og de erhvervsdrivendes forsyning med korn, bør de portugisiske myndigheders anmodning imødekommes, i og med at der tillades salg til alle de berørte erhvervsdrivende.

| (6) | Forordning (EF) nr. 923/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Forordning (EF) nr. 923/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 923/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1, stk. 2, ændres datoen »den 31. december 2005« til »den 30. april 2006«. |
| --- | --- |

1)

I artikel 1, stk. 2, ændres datoen »den 31. december 2005« til »den 30. april 2006«.

| 2) | Artikel 7, stk. 2, affattes således:
  »I henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2131/93 foretages salget udelukkende med henblik på kornets anvendelse i Portugal.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 7, stk. 2, affattes således:

»I henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2131/93 foretages salget udelukkende med henblik på kornets anvendelse i Portugal.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 156 af 18.6.2005, s. 8.

2

---

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/25

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2109/2005

af 21. december 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 716/96 om ekstraordinære støtteforanstaltninger for oksekødsmarkedet i Det Forenede Kongerige

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1), særlig artikel 39, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 716/96 (2) er der fastsat en EF-medfinansieret ordning, der bemyndiger Det Forenede Kongerige til at opkøbe kreaturer på over 30 måneder og aflive dem på særligt udpegede slagterier. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 716/96 (2) er der fastsat en EF-medfinansieret ordning, der bemyndiger Det Forenede Kongerige til at opkøbe kreaturer på over 30 måneder og aflive dem på særligt udpegede slagterier.

| (2) | I udtalelse af 21. april 2004 fra Ekspertpanelet for Biologiske Farer under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet om den videnskabelige begrundelse for at foreslå ændringer af Det Forenede Kongeriges datobaserede eksportordning og ordningen for kreaturer på over 30 måneder konkluderes det, at kvæg, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, ikke bør indgå i foder- og fødevarekæden på grund af den højere incidens af bovin spongiform encephalopati (BSE) i denne gruppe. Med hensyn til kvæg født efter nævnte dato konkluderes det i udtalelsen, at BSE-risikoen for forbrugerne er på et niveau, der kan sammenlignes med niveauet i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

I udtalelse af 21. april 2004 fra Ekspertpanelet for Biologiske Farer under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet om den videnskabelige begrundelse for at foreslå ændringer af Det Forenede Kongeriges datobaserede eksportordning og ordningen for kreaturer på over 30 måneder konkluderes det, at kvæg, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, ikke bør indgå i foder- og fødevarekæden på grund af den højere incidens af bovin spongiform encephalopati (BSE) i denne gruppe. Med hensyn til kvæg født efter nævnte dato konkluderes det i udtalelsen, at BSE-risikoen for forbrugerne er på et niveau, der kan sammenlignes med niveauet i andre medlemsstater.

| (3) | I betragtning af denne udtalelse er det i Kommissionens beslutning 2005/598/EF af 2. august 2005 om forbud mod markedsføring af produkter fra kvæg, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, uanset anvendelsesformål, og om sådanne dyrs fritagelse fra visse bekæmpelses- og udryddelsesforanstaltninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 999/2001 (3) fastsat, at produkter, der består af eller indeholder materiale, bortset fra mælk, fra kvæg, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, ikke må markedsføres. |
| --- | --- |

(3)

I betragtning af denne udtalelse er det i Kommissionens beslutning 2005/598/EF af 2. august 2005 om forbud mod markedsføring af produkter fra kvæg, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, uanset anvendelsesformål, og om sådanne dyrs fritagelse fra visse bekæmpelses- og udryddelsesforanstaltninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 999/2001 (3) fastsat, at produkter, der består af eller indeholder materiale, bortset fra mælk, fra kvæg, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, ikke må markedsføres.

| (4) | I artikel 2, stk. 1, og artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 716/96 er det henholdsvis fastsat, hvilken pris der skal betales pr. kg dyr, der indgår i den ordning, der er fastsat i nævnte forordning, og til hvilken sats pr. dyr Fællesskabet skal medfinansiere opkøbene af dyrene. I betragtning af beslutning 2005/598/EF er det nødvendigt at begrænse opkøbene og Fællesskabets medfinansiering som omhandlet i forordning (EF) nr. 716/96 til dyr, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 2, stk. 1, og artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 716/96 er det henholdsvis fastsat, hvilken pris der skal betales pr. kg dyr, der indgår i den ordning, der er fastsat i nævnte forordning, og til hvilken sats pr. dyr Fællesskabet skal medfinansiere opkøbene af dyrene. I betragtning af beslutning 2005/598/EF er det nødvendigt at begrænse opkøbene og Fællesskabets medfinansiering som omhandlet i forordning (EF) nr. 716/96 til dyr, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996.

| (5) | Med henblik på en forenkling bør der fastsættes en fast opkøbspris pr. dyr for alle dyr, der opkøbes under ordningen. For at give et incitament til producenter til ikke at udskyde afhændelsen af disse dyr bør opkøbsprisen nedsættes gradvis i de følgende år. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på en forenkling bør der fastsættes en fast opkøbspris pr. dyr for alle dyr, der opkøbes under ordningen. For at give et incitament til producenter til ikke at udskyde afhændelsen af disse dyr bør opkøbsprisen nedsættes gradvis i de følgende år.

| (6) | Fællesskabet bør medfinansiere 50 % af opkøbene under ordningen. |
| --- | --- |

(6)

Fællesskabet bør medfinansiere 50 % af opkøbene under ordningen.

| (7) | For at sikre en glat overgang fra den nuværende ordning for kreaturer på over 30 måneder til den ordning, der er begrænset til dyr, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, er det nødvendigt at anføre den dato, fra hvilken den nye ordning anvendes. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre en glat overgang fra den nuværende ordning for kreaturer på over 30 måneder til den ordning, der er begrænset til dyr, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, er det nødvendigt at anføre den dato, fra hvilken den nye ordning anvendes.

| (8) | Da de britiske myndigheder har besluttet fra den 1. januar 2005 at anvende enkeltbetalingsordningen som fastsat i afsnit III i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af forordning (EØF) nr. 2019/93, (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001, (EF) nr. 1454/2001, (EF) nr. 1868/94, (EF) nr. 1251/1999, (EF) nr. 1254/1999, (EF) nr. 1673/2000, (EØF) nr. 2358/71 og (EF) nr. 2529/2001 (4), er artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 716/96 blevet overflødig og bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(8)

Da de britiske myndigheder har besluttet fra den 1. januar 2005 at anvende enkeltbetalingsordningen som fastsat i afsnit III i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af forordning (EØF) nr. 2019/93, (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001, (EF) nr. 1454/2001, (EF) nr. 1868/94, (EF) nr. 1251/1999, (EF) nr. 1254/1999, (EF) nr. 1673/2000, (EØF) nr. 2358/71 og (EF) nr. 2529/2001 (4), er artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 716/96 blevet overflødig og bør derfor ophæves.

| (9) | Forordning (EF) nr. 716/96 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Forordning (EF) nr. 716/96 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Oksekød — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Oksekød —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 716/96 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 1, affattes således:
  »1.   Det Forenede Kongeriges kompetente myndigheder bemyndiges til at opkøbe alle kreaturer, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, og som ikke viser kliniske symptomer på BSE, og som bliver frembudt af en producent eller dennes repræsentant, og som i mindst seks måneder inden salget opholdt sig på en bedrift i Det Forenede Kongerige.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 1, affattes således:

»1.   Det Forenede Kongeriges kompetente myndigheder bemyndiges til at opkøbe alle kreaturer, der er født eller opdrættet i Det Forenede Kongerige før den 1. august 1996, og som ikke viser kliniske symptomer på BSE, og som bliver frembudt af en producent eller dennes repræsentant, og som i mindst seks måneder inden salget opholdt sig på en bedrift i Det Forenede Kongerige.«

| 2) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   Den pris, som Det Forenede Kongeriges myndigheder skal betale til producenter eller deres repræsentanter efter artikel 1, stk. 1, er:






  — | 360 EUR pr. dyr for opkøb indtil den 31. december 2006 |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Den pris, som Det Forenede Kongeriges myndigheder skal betale til producenter eller deres repræsentanter efter artikel 1, stk. 1, er:

—

360 EUR pr. dyr for opkøb indtil den 31. december 2006

| — | 324 EUR pr. dyr for opkøb i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2007 |
| --- | --- |

—

324 EUR pr. dyr for opkøb i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2007

| — | 292 EUR pr. dyr for opkøb i perioden fra den 1. januar 2008 til den 31. december 2008.«. |
| --- | --- |

—

292 EUR pr. dyr for opkøb i perioden fra den 1. januar 2008 til den 31. december 2008.«.

| b) | Stk. 2 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 udgår.

| c) | Stk. 3, første afsnit, affattes således:
  »For hvert opkøbt dyr, der destrueres efter artikel 1, medfinansierer Fællesskabet Det Forenede Kongeriges udgifter til de i artikel 1, stk. 1, omhandlede opkøb til en sats på:






  — | 180 EUR pr. dyr for opkøb indtil den 31. december 2006 |
| --- | --- | --- |

c)

Stk. 3, første afsnit, affattes således:

»For hvert opkøbt dyr, der destrueres efter artikel 1, medfinansierer Fællesskabet Det Forenede Kongeriges udgifter til de i artikel 1, stk. 1, omhandlede opkøb til en sats på:

—

180 EUR pr. dyr for opkøb indtil den 31. december 2006

| — | 162 EUR pr. dyr for opkøb i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2007 |
| --- | --- |

—

162 EUR pr. dyr for opkøb i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2007

| — | 146 EUR pr. dyr for opkøb i perioden fra den 1. januar 2008 til den 31. december 2008.« |
| --- | --- |

—

146 EUR pr. dyr for opkøb i perioden fra den 1. januar 2008 til den 31. december 2008.«

| d) | Stk. 4 udgår. |
| --- | --- |

d)

Stk. 4 udgår.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 23. januar 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005 (EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EFT L 99 af 20.4.1996, s. 14. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 667/2003 (EUT L 96 af 12.4.2003, s. 13).

2

(3)  EUT L 204 af 5.8.2005, s. 22.

3

(4)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 118/2005 (EUT L 24 af 27.1.2005, s. 15).

4

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/27

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 2. december 2005

om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af protokollen om jordbundsbeskyttelse, protokollen om energi og protokollen om turisme til Alpe-konventionen

(2005/923/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første led, første punktum,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Konventionen om beskyttelse af Alperne (Alpe-konventionen) blev indgået på Fællesskabets vegne ved afgørelse 96/191/EF (1). |
| --- | --- |

(1)

Konventionen om beskyttelse af Alperne (Alpe-konventionen) blev indgået på Fællesskabets vegne ved afgørelse 96/191/EF (1).

| (2) | Protokollen om jordbundsbeskyttelse, protokollen om energi og protokollen om turisme er et vigtigt skridt i gennemførelsen af Alpe-konventionen, og Fællesskabet er forpligtet på konventionens målsætninger. |
| --- | --- |

(2)

Protokollen om jordbundsbeskyttelse, protokollen om energi og protokollen om turisme er et vigtigt skridt i gennemførelsen af Alpe-konventionen, og Fællesskabet er forpligtet på konventionens målsætninger.

| (3) | Alpernes økonomiske, sociale og miljømæssige problemer af grænseoverskridende art er fortsat en stor udfordring i dette meget følsomme område. |
| --- | --- |

(3)

Alpernes økonomiske, sociale og miljømæssige problemer af grænseoverskridende art er fortsat en stor udfordring i dette meget følsomme område.

| (4) | Fællesskabets politik i Alpeområdet bør fremmes og udbygges, navnlig på de prioriterede områder i sjette miljøhandlingsprogram (2). |
| --- | --- |

(4)

Fællesskabets politik i Alpeområdet bør fremmes og udbygges, navnlig på de prioriterede områder i sjette miljøhandlingsprogram (2).

| (5) | Disse protokoller bør undertegnes, og de tilknyttede erklæringer godkendes — |
| --- | --- |

(5)

Disse protokoller bør undertegnes, og de tilknyttede erklæringer godkendes —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

På Fællesskabets vegne godkendes undertegnelsen af protokollen om jordbundsbeskyttelse, protokollen om energi og protokollen om turisme til Alpe-konventionen, udfærdiget i Salzburg den 7. november 1991, med forbehold af Rådets afgørelse om indgåelsen heraf.

Teksten til protokollerne og erklæringerne hertil er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der på Fællesskabets vegne er beføjet til med forbehold af indgåelse at undertegne de i artikel 1 nævnte protokoller og til at deponere de hertil knyttede erklæringer.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2005.

På Rådets vegne

M. BECKETT

Formand

---

(1)  EFT L 61 af 12.3.1996, s. 31.

1

(2)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

2

---

ERKLÆRINGER FRA DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

Erklæring fra Det Europæiske Fællesskab om artikel 12, stk. 3, i Alpe-konventionens protokol om jordbundsbeskyttelse

Det Europæiske Fællesskab påpeger, at artikel 12, stk. 3, i protokollen om jordbundsbeskyttelse bør fortolkes i overensstemmelse med gældende EF-lovgivning og navnlig med Rådets direktiv 86/278/EØF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljøet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlæg (1). Det Europæiske Fællesskab mener, at renseslam kan have landbrugsmæssig værdi, og at det kan anvendes i landbruget, forudsat at det anvendes korrekt. Dets anvendelse må ikke forringe kvaliteten af jorden og dermed af landbrugsprodukterne, som anført i direktivets betragtning 7, eller medføre skadelige virkninger for mennesker (direkte eller indirekte følger for menneskers sundhed), dyr, planter og miljø, som anført i direktivets betragtning 5 og artikel 1. Slam kan anvendes i tilfælde, hvor det er til gavn for jorden eller for afgrøders og planters næringsbehov.

Erklæring fra Det Europæiske Fællesskab om artikel 17, stk. 2, i Alpe-konventionens protokol om jordbundsbeskyttelse

Artikel 17, stk. 2, i protokollen om jordbundsbeskyttelse bør forstås i overensstemmelse med EF-lovgivningen og på en sådan måde, at det sikres, at der opstilles og iværksættes affaldshåndteringsplaner med henblik på ikke blot miljøvenlig, men også sundhedsforsvarlig forbehandling, behandling og deponering af affald og reststoffer med henblik på at undgå jordforurening.

Erklæring fra Det Europæiske Fællesskab om artikel 19, stk. 2, og artikel 21, stk. 2, i Alpe-konventionens protokol om jordbundsbeskyttelse

Hvad angår artikel 19, stk. 2, og artikel 21, stk. 2, i protokollen om jordbundsbeskyttelse bør det fælles overvågningssystem, hvor det er relevant, være kompatibelt med det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS). og bør tage hensyn til den database, som medlemsstaterne har oprettet i henhold til EF-lovgivningen vedrørende observation, dataindsamling og metadata.

Erklæring om forbehold fra Det Europæiske Fællesskab med hensyn til artikel 9 i Alpe-konventionens protokol om energi

Energiprotokollens artikel 9 vedrører atomkraft. For Det Europæiske Fællesskabs vedkommende er bestemmelserne i artikel 9 omfattet af traktaten om oprettelse af Atomenergifællesskabet (Euratom). Afgørelsen om ratifikation af Alpe-konventionen var ikke baseret på Euratom-traktaten, men udelukkende på EF-traktaten. Afgørelsen om bemyndigelse til undertegnelse af protokollen vil hvile på samme retsgrundlag. Det Europæiske Fællesskab vil derfor ikke være bundet af energiprotokollens artikel 9, når protokollen træder i kraft for Fællesskabet.

---

(1)  EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6.

---

OVERSÆTTELSE

GENNEMFØRELSESPROTOKOL

til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende jordbundsbeskyttelse

Protokollen om jordbundsbeskyttelse

Præambel

DEN FRANSKE REPUBLIK,

DEN ITALIENSKE REPUBLIK,

FYRSTENDØMMET LIECHTENSTEIN,

FYRSTENDØMMET MONACO,

DET SCHWEIZISKE FORBUND,

REPUBLIKKEN SLOVENIEN,

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,

REPUBLIKKEN ØSTRIG

og

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB —

SOM HANDLER i overensstemmelse med deres opgave, der i henhold til konventionen om beskyttelse af Alperne (Alpe-konventionen) af 7. november 1991 tager sigte på at føre en helhedspolitik til beskyttelse og bæredygtig udvikling af Alpeområdet,

SOM HANDLER i henhold til deres forpligtelser efter Alpe-konventionens artikel 2, stk. 2 og 3,

SOM SIGTER MOD at mindske den kvantitative og kvalitative forringelse af jorden, navnlig gennem skånsomme landbrugs- og skovbrugsmetoder, rationel anvendelse af jorden, erosionsbeskyttelse samt begrænsning af befæstede arealer,

SOM ERKENDER, at beskyttelse af jorden i Alpeområdet, bæredygtig forvaltning og genskabelse af dens naturlige funktioner på de beskadigede lokaliteter er af almen interesse,

SOM ERKENDER, at Alpeområdet som et af Europas største sammenhængende naturområder er karakteriseret ved sin økologiske mangfoldighed og yderst sårbare økosystemer, hvis funktionsevne skal bevares,

SOM ER OVERBEVIST OM, at lokalbefolkningen selv bør kunne bestemme, hvilken samfundsmæssig, kulturel og økonomisk udvikling den ønsker, og deltage i gennemførelsen af den inden for de eksisterende institutionelle rammer,

SOM ER SIG BEVIDST, at Alpeområdet på den ene side er grundlaget for lokalbefolkningens liv og arbejde og et fritidsområde for folk fra andre steder, og at bevaring af jordens funktioner på den anden side er truet af forskellige anvendelsesbehov, der er koncentreret i et snævert bjergområde, og at erhvervsinteresserne derfor bør afstemmes med de økologiske behov,

SOM ERKENDER, at jorden opfylder en særlig plads i økosystemerne, at jorddannelsesprocessen såvel som regenerering af beskadiget jord kun sker meget langsomt, og at jorderosionen på grund af Alpernes særlige topografiske egenskaber vil kunne forværres, at en del af jorden opsamler forurenende stoffer, og at den forurenede jord kan være en kilde til tilførsel af forurenende stoffer i de omkringliggende økosystemer og udgøre en risiko for mennesker, dyr og planter,

SOM ER SIG BEVIDST, at jordens anvendelse, navnlig til bymæssig bebyggelse, udvikling af industri og håndværk, infrastrukturer, minedrift, turisme, landbrug og skovbrug samt transport kan forårsage kvalitativ og kvantitativ forringelse af jorden, og at der derfor bør foreslås passende og integrerede forebyggelsesforanstaltninger samt begrænsning og udbedring af skader med henblik på beskyttelse af jorden,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at beskyttelse af jorden har talrige følgevirkninger for andre politikker i Alpeområdet, og at den følgelig skal koordineres på tværs af fag- og sektorgrænser,

SOM ER OVERBEVIST OM, at visse problemer kun kan løses i et grænseoverskridende samarbejde og kræver fælles foranstaltninger fra Alpestaternes side, som skal gennemføres af signatarstaterne med de midler, de har til rådighed —

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål

1.   Denne protokols mål er at opfylde de forpligtelser, som de kontraherende parter i Alpe-konventionen har indgået med henblik på beskyttelse af jorden.

2.   Jordens bestanddele skal bevares på en bæredygtig måde,

| 1) | i dens naturlige funktioner som:






  a) | livsgrundlag og levested for mennesker, dyr, planter og mikroorganismer |
| --- | --- | --- |

1)

i dens naturlige funktioner som:

a)

livsgrundlag og levested for mennesker, dyr, planter og mikroorganismer

| b) | en væsentlig bestanddel af naturen og landskaberne |
| --- | --- |

b)

en væsentlig bestanddel af naturen og landskaberne

| c) | en bestanddel af økosystemerne, navnlig med vandets og næringsstoffernes kredsløb |
| --- | --- |

c)

en bestanddel af økosystemerne, navnlig med vandets og næringsstoffernes kredsløb

| d) | omdannelses- og reguleringsmedie for tilførsel af stoffer, navnlig på grund af dens filtrerende egenskaber, stødpudeeffekt, oplagringsevne, især til beskyttelse af grundvandet |
| --- | --- |

d)

omdannelses- og reguleringsmedie for tilførsel af stoffer, navnlig på grund af dens filtrerende egenskaber, stødpudeeffekt, oplagringsevne, især til beskyttelse af grundvandet

| e) | genetisk reserve |
| --- | --- |

e)

genetisk reserve

| 2) | i dens egenskab af natur- og kulturhistorisk arkiv |
| --- | --- |

2)

i dens egenskab af natur- og kulturhistorisk arkiv

| 3) | med henblik på at bevare dens anvendelse til:






  a) | landbrug, græsdrift og skovbrug |
| --- | --- | --- |

3)

med henblik på at bevare dens anvendelse til:

a)

landbrug, græsdrift og skovbrug

| b) | bymæssig bebyggelse og turistaktiviteter |
| --- | --- |

b)

bymæssig bebyggelse og turistaktiviteter

| c) | andre erhvervssektorer, transport, forsynings- og distributionsnet samt bortskaffelse af spildevand og affald |
| --- | --- |

c)

andre erhvervssektorer, transport, forsynings- og distributionsnet samt bortskaffelse af spildevand og affald

| d) | råstofudvinding |
| --- | --- |

d)

råstofudvinding

Navnlig skal jordens økologiske funktioner sikres og bevares på lang sigt både kvalitativt og kvantitativt som væsentligt element af økosystemerne. Der skal tilskyndes til genopretning af beskadiget jord.

3.   Foranstaltningerne sigter navnlig mod en lokalitetstilpasset anvendelse, rationel arealanvendelse, erosionsforebyggelse og modvirkning af skadelige ændringer af jordstrukturen såvel som minimering af tilførslen af jordforurenende stoffer.

4.   Der skal gøres en særlig indsats for at bevare og tilgodese den mangfoldighed af jordtyper, der er typisk for Alpeområdet og dets egnskarakteristiske lokaliteter.

5.   Med henblik herpå er princippet om forebyggelse af særlig stor betydning, idet det bl.a. sikrer, at jordbunden bevarer sin funktionsdygtighed og mulighed for forskellige anvendelser, og at den er til rådighed for de kommende generationer med bæredygtig udvikling som mål.

Artikel 2

Grundlæggende forpligtelser

1.   De kontraherende parter forpligter sig til at træffe de nødvendige juridiske og administrative foranstaltninger for at sikre beskyttelse af jorden i Alpeområdet. De nationale myndigheder har ansvaret for tilsynet med disse foranstaltninger.

2.   I tilfælde af risiko for alvorlige og vedvarende beskadigelser af jordens funktionsevne skal beskyttelseshensyn generelt gå forud for anvendelseshensyn.

3.   De kontraherende parter undersøger mulighederne for at underbygge foranstaltningerne i denne protokol til beskyttelse af jordbunden i Alpeområdet gennem fiskale og/eller finansielle foranstaltninger. Der bør især tilskyndes til foranstaltninger, der er forenelige med beskyttelse af jorden og med målet om en rationel og økologisk anvendelse af jorden.

Artikel 3

Integrering af protokollens mål i de øvrige politikker

De kontraherende parter forpligter sig til også at tage hensyn til denne protokols mål i deres øvrige politikker. I Alpeområdet gælder dette navnlig for fysisk planlægning, bymæssig bebyggelse og transport, energi, landbrug og skovbrug, råstofudvinding, industri, håndværk, turisme, naturbeskyttelse og landskabspleje, vand- og affaldsforvaltning samt luftkvalitet.

Artikel 4

Inddragelse af regionale og lokale myndigheder

1.   De kontraherende parter fastlægger hver især inden for deres institutionelle rammer, på hvilket niveau samordningen og samarbejdet mellem institutionerne og de direkte berørte regionale og lokale myndigheder bedst kan tilrettelægges for at fremme solidarisk ansvar, især med henblik på at udnytte og udvikle synergier ved gennemførelsen af politikken for jordbeskyttelse og ved iværksættelsen af de deraf følgende foranstaltninger i Alpeområdet.

2.   De direkte berørte regionale og lokale myndigheder inddrages direkte under de forskellige stadier af udarbejdelsen og gennemførelsen af disse politikker og foranstaltninger under hensyntagen til deres beføjelser inden for de eksisterende institutionelle rammer.

Artikel 5

Internationalt samarbejde

1.   De kontraherende parter tilskynder til øget internationalt samarbejde blandt de respektive kompetente institutioner, navnlig med hensyn til oprettelse af jordregistre, jordobservation, udpegning og overvågning af beskyttede områder samt belastede områder og truede områder, oprettelse og harmonisering af databaser, koordinering af forskning i jordbeskyttelse i Alpeområdet og informationsudveksling.

2.   De kontraherende parter forpligter sig til at fjerne eventuelle hindringer for internationalt samarbejde mellem de regionale og lokale myndigheder i Alpeområdet og fremme løsning af fælles problemer på det mest hensigtsmæssige niveau.

3.   Henhører fastlæggelsen af foranstaltninger til jordbeskyttelse under nationalt eller internationalt ansvar, skal de regionale og lokale myndigheder have mulighed for at repræsentere befolkningens interesser effektivt.

KAPITEL II

SÆRLIGE FORANSTALTNINGER

Artikel 6

Udpegning af områder

De kontraherende parter sørger for, at også beskyttelsesværdige områder tages i betragtning, når der udpeges beskyttede områder. Det er især vigtigt at bevare egnskarakteristiske jord- og klippeformationer samt områder, der er af særlig betydning for kendskabet til jordens udvikling.

Artikel 7

Rationel og skånsom anvendelse af jorden

1.   Ved udarbejdelse og iværksættelse af planer og/eller programmer omhandlet i artikel 9, stk. 3, i protokollen om »Fysisk planlægning og bæredygtig udvikling« skal der tages hensyn til behovet for jordbeskyttelse, navnlig rationel anvendelse af jord og arealer.

2.   For at begrænse omfanget af befæstede arealer og arealanvendelse tilstræber de kontraherende parter, at der bygges på en arealbesparende jordbundsskånsom måde. Når det drejer sig om bymæssig bebyggelse, skal der fortrinsvis bygges inden for eksisterende bebyggede områder frem for at udvide dem.

3.   Hvad angår vurdering af de rumlige og miljømæssige virkninger af større projekter inden for industrien, byggesektoren og infrastrukturer, navnlig transport, energi og turisme, skal der i forbindelse med de nationale procedurer tages hensyn til jordbeskyttelse og det ringe arealudbud i Alpeområdet.

4.   Når de naturlige forhold tillader det, skal arealer, der ikke længere anvendes eller som er beskadiget, navnlig lossepladser, slaggedynger, infrastrukturer og skiløjper, bringes tilbage til deres oprindelige tilstand eller genopdyrkes.

Artikel 8

Rationel udnyttelse og skånsom udvinding af jordens råstoffer

1.   De kontraherende parter sørger for en rationel udnyttelse af jordens råstoffer. De tilstræber, at der fortrinsvis anvendes erstatningsprodukter, og at mulighederne for genanvendelse udtømmes, eller at der tilskyndes til udvikling heraf.

2.   I forbindelse med udvinding, forarbejdning og anvendelse af jordens råstoffer skal beskadigelse af jordens andre funktioner reduceres til et minimum. I områder af særlig betydning for beskyttelsen af jordens funktioner og i vandindvindingsområder bør der ikke ske råstofudvinding.

Artikel 9

Beskyttelse af jorden i vådområder og tørvemoser

1.   De kontraherende parter forpligter sig til at bevare høj- og lavmoser. Med henblik herpå skal der på mellemlang sigt tilsigtes en fuldstændig erstatning for tørv.

2.   I vådområder og moser skal dræning begrænses til vedligehold af de eksisterende net, medmindre der er tale om undtagelsesvise, berettigede tilfælde. Der skal tilskyndes til foranstaltninger til at bringe allerede drænede områder tilbage til deres oprindelige tilstand.

3.   Som generel regel bør sumpområder ikke anvendes, eller, hvis de anvendes til landbrug, kun anvendes på en måde, der bevarer deres egenart.

Artikel 10

Udpegning og forvaltning af truede områder

1.   De kontraherende parter enes om at kortlægge de områder af Alperne, der er truet på grund af geologiske, hydrogeologiske og hydrologiske risici, navnlig i forbindelse med skred (jord, mudder, klipper), laviner og oversvømmelser, og opføre dem i et register og om nødvendigt udpege risikoområder. Risikoen for jordskælv skal i givet fald tages i betragtning.

2.   De kontraherende parter tilsigter, at der i de truede områder så vidt muligt anvendes miljøvenlig ingeniørteknik og lokalitetstilpassede og traditionelle materialer. Disse foranstaltninger skal underbygges af hensigtsmæssige skovbrugstiltag.

Artikel 11

Udpegning og forvaltning af erosionstruede områder i Alperne

1.   De kontraherende parter enes om at kortlægge de områder af Alperne, der er truet af overfladeerosion, i henhold til sammenlignelige kriterier for kvantificering af jorderosion, og opføre dem i jordregistret, hvis dette er nødvendigt for at beskytte materielle goder.

2.   Jorderosion skal begrænses til et absolut minimum. Arealer, der er beskadiget af jorderosion og jordskred, skal genetableres i det omfang, det er nødvendigt for at beskytte mennesker og materielle goder.

3.   Til beskyttelse af mennesker og materielle goder bør der fortrinsvis anvendes miljøvenlige teknikker inden for hydrologi, ingeniørvæsen og skovdrift for at bremse erosion forårsaget af vand og for at mindske virkningerne af overfladeafstrømning.

Artikel 12

Landbrug, græsdrift og skovbrug

1.   Med henblik på beskyttelse mod erosion og skadelig komprimering af jorden forpligter de kontraherende parter sig til at anvende god praksis inden for landbrug, græsdrift og skovbrug med lokalitetstilpassede metoder.

2.   Hvad angår tilførsel af stoffer i forbindelse med anvendelse af gødning og plantebeskyttelsesmidler, sigter de kontraherende parter mod at udarbejde og iværksætte fælles kriterier for god praksis. Arten og mængden af gødning såvel som tidspunktet for spredningen heraf skal tilpasses planternes behov under hensyntagen til jordens indhold af næringsstoffer og organisk materiale såvel som til kulturelle og miljømæssige forhold. Hertil hjælper det at anvende økologiske/biologiske og integrerede produktionsmetoder, samt at tilpasse husdyrbelastningen til de naturlige miljøforhold og plantevækstbetingelser.

3.   Ved græsdrift i Alpeområdet skal tilførsel af mineraler og syntetiske plantebeskyttelsesmidler reduceres til et minimum. Der bør ikke anvendes slam fra spildevandsrensning.

Artikel 13

Skovbrugsmæssige og andre foranstaltninger

1.   For bjergskove, der i stort omfang beskytter deres voksesteder, men især beskytter bymæssige bebyggelser, transportinfrastrukturer, opdyrkede områder og lignende, forpligter de kontraherende parter sig til at give denne beskyttelsesfunktion højeste prioritet og indrette deres skovbrugsforvaltning således, at denne funktion bevares. Sådanne bjergskove skal bevares på stedet.

2.   Skovene skal navnlig drives og vedligeholdes således, at jorderosion og skadelig komprimering af jorden undgås. Der skal med henblik herpå tilskyndes til naturnær skovdrift og naturlig foryngelse af skovene.

Artikel 14

Virkninger af turismeinfrastrukturer

1.   De kontraherende parter tilstræber på den mest hensigtsmæssige måde:

| — | at forebygge turismens negative virkninger for jorden i Alpeområdet |
| --- | --- |

—

at forebygge turismens negative virkninger for jorden i Alpeområdet

| — | at stabilisere arealer, der er beskadiget på grund af intensiv turisme, navnlig og så vidt muligt ved at genskabe vegetationsdækket og ved at anvende miljøvenlige ingeniørteknikker. Yderligere arealanvendelse bør ske uden yderligere skader for de pågældende arealer |
| --- | --- |

—

at stabilisere arealer, der er beskadiget på grund af intensiv turisme, navnlig og så vidt muligt ved at genskabe vegetationsdækket og ved at anvende miljøvenlige ingeniørteknikker. Yderligere arealanvendelse bør ske uden yderligere skader for de pågældende arealer

| — | kun undtagelsesvis og med forbehold af udbedrende foranstaltninger at give tilladelse til anlæg af og udjævning til skiløjper i skove, der har en beskyttelsesfunktion, og ikke give nogen tilladelse i ustabile områder. |
| --- | --- |

—

kun undtagelsesvis og med forbehold af udbedrende foranstaltninger at give tilladelse til anlæg af og udjævning til skiløjper i skove, der har en beskyttelsesfunktion, og ikke give nogen tilladelse i ustabile områder.

2.   Tilførsel af kemiske og biologiske stoffer i forbindelse med løjpepleje er kun tilladt, hvis stofferne er attesteret miljøvenlige.

3.   Hvis der konstateres betydelig beskadigelse af jorden og af vegetationen, skal de kontraherende parter øjeblikkeligt træffe de nødvendige foranstaltninger til genetablering heraf.

Artikel 15

Begrænsning af tilførslen af forurenende stoffer

1.   De kontraherende parter træffer alle tiltag for så vidt muligt at reducere og forebygge tilførsel af forurenende stoffer til jorden fra luft, vand, affald og miljøskadelige stoffer. Foranstaltninger til at begrænse emissioner ved kilden gives forrang.

2.   For at undgå forurening af jorden ved anvendelse af farlige stoffer træffer de kontraherende parter tekniske forholdsregler, indfører opsyn og iværksætter forskningsprogrammer og oplysningskampagner.

Artikel 16

Økologisk anvendelse af saltning og grusning

De kontraherende parter forpligter sig til at anvende mindst muligt salt og til så vidt muligt at anvende mindre forurenende glatføremidler, såsom grus og sand.

Artikel 17

Forurenet jord, gamle forureninger, affaldshåndteringsprogrammer

1.   De kontraherende parter forpligter sig til at registrere og beskrive deres gamle jordforureninger og de arealer, hvor der er mistanke om forurening (fortegnelse over gamle forureninger) for at undersøge tilstanden af disse arealer og med sammenlignelige metoder vurdere de eventuelle risici, der måtte være forbundet hermed.

2.   For at undgå jordforurening og med henblik på miljøvenlig forbehandling, behandling og deponering af affald og reststoffer, skal der opstilles og iværksættes affaldshåndteringsprogrammer.

Artikel 18

Supplerende foranstaltninger

De kontraherende parter kan med henblik på beskyttelse af jorden træffe yderligere foranstaltninger som supplement til foranstaltningerne i denne protokol.

KAPITEL III

FORSKNING, UDDANNELSE OG INFORMATION

Artikel 19

Forskning og overvågning

1.   De kontraherende parter tilskynder til og arbejder tæt sammen om forskning og systematisk overvågning til hjælp for at nå denne protokols mål.

2.   De kontraherende parter påser, at resultaterne på nationalt plan af forskningen og den systematiske overvågning integreres i et fælles permanent overvågnings- og informationssystem og gøres tilgængelige for offentligheden inden for de eksisterende institutionelle rammer.

3.   De kontraherende parter enes om at koordinere deres forskningsprojekter i Alpeområdet vedrørende beskyttelse af jorden under hensyntagen til anden national og international forskning på området og at overveje fælles forskningsaktiviteter.

4.   Der vil blive lagt særlig vægt på vurderinger af jordens sårbarhed over for menneskets forskellige aktiviteter, vurdering af jordens regenereringsevne samt undersøgelse af de bedst egnede teknikker hertil.

Artikel 20

Oprettelse af harmoniserede databaser

1.   De kontraherende parter enes om inden for informations- og observationssystemet for Alperne at oprette sammenlignelige databaser (jordparametre, prøveudtagninger, analysemetoder, vurdering) og muligheden for dataudveksling.

2.   De kontraherende parter når til enighed om, hvilke farlige stoffer for jorden der først skal analyseres, og tilsigter at finde sammenlignelige vurderingskriterier.

3.   De kontraherende parter tilsigter en repræsentativ kortlægning af jordens tilstand i Alpeområdet på de samme vurderingsgrundlag og ifølge ensartede metoder under hensyntagen til de geologiske og hydrogeologiske forhold.

Artikel 21

Oprettelse af permanente observationssteder og koordinering af miljøobservationen

1.   De kontraherende parter forpligter sig til at oprette permanente observationssteder (tilsyn og teknisk opfølgning) i Alpeområdet og til at integrere dem i et tværalpint jordobservationsnet.

2.   De kontraherende parter enes om at koordinere deres nationale jordobservation med miljøinstitutionerne inden for sektorerne luft, vand, fauna og flora.

3.   I forbindelse med disse undersøgelser etablerer de kontraherende parter banker med jordprøver efter sammenlignelige kriterier.

Artikel 22

Uddannelse og information

De kontraherende parter fremmer grund- og videreuddannelse samt information til offentligheden om målene for, foranstaltningerne i og gennemførelsen af denne protokol.

KAPITEL IV

GENNEMFØRELSE, KONTROL OG VURDERING

Artikel 23

Gennemførelse

De kontraherende parter forpligter sig til at sikre, at denne protokol gennemføres, og træffer med henblik herpå alle relevante foranstaltninger inden for de eksisterende institutionelle rammer.

Artikel 24

Kontrol med overholdelse af forpligtelserne

1.   De kontraherende parter aflægger regelmæssigt rapport for Det Stående Udvalg om, hvilke foranstaltninger der er truffet i henhold til denne protokol. I rapporterne redegøres der også for de trufne foranstaltningers effektivitet. Alpekonferencen fastlægger, med hvilke mellemrum der skal aflægges rapport.

2.   Det Stående Udvalg gennemgår rapporterne for at kontrollere, at de kontraherende parter har opfyldt deres forpligtelser i henhold til denne protokol. Det kan også anmode de berørte kontraherende parter om yderligere oplysninger eller gøre brug af andre informationskilder.

3.   Det Stående Udvalg udfærdiger en rapport til Alpekonferencen om de kontraherende parters overholdelse af forpligtelserne i henhold til denne protokol.

4.   Alpekonferencen tager rapporten til efterretning. Hvis den konstaterer tilfælde, hvor forpligtelserne ikke er overholdt, kan den vedtage anbefalinger.

Artikel 25

Vurdering af bestemmelsernes effektivitet

1.   De kontraherende parter undersøger og vurderer regelmæssigt, om bestemmelserne i denne protokol er effektive. I det omfang, det viser sig nødvendigt for at nå målene, fremsætter de forslag til relevante ændringer af denne protokol.

2.   De regionale og lokale myndigheder inddrages i vurderingen inden for de eksisterende institutionelle rammer. Ikke-statslige organisationer, der er aktive på dette område, kan høres.

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 26

Forbindelsen mellem Alpe-konventionen og protokollen

1.   Denne protokol udgør en protokol til Alpe-konventionen som omhandlet i artikel 2 og andre relevante artikler i konventionen.

2.   Kun kontraherende parter i Alpe-konventionen kan blive kontraherende part i denne protokol. Enhver opsigelse af Alpe-konventionen gælder også som opsigelse af denne protokol.

3.   Når Alpekonferencen stemmer om spørgsmål vedrørende denne protokol, kan kun de parter, der er kontraherende parter i denne protokol, deltage i afstemningen.

Artikel 27

Undertegnelse og ratifikation

1.   Denne protokol er åben for Alpe-konventionens signatarstaters og Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse den 16. oktober 1998 og fra den 16. november 1998 hos Republikken Østrig, der fungerer som depositar.

2.   Denne protokol træder i kraft for de kontraherende parter, der har givet udtryk for deres samtykke til at være bundet af protokollen, tre måneder efter den dag, hvor tre stater har deponeret deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument.

3.   For de kontraherende parter, som på et senere tidspunkt giver deres samtykke til at være bundet af protokollen, træder denne i kraft tre måneder efter deponering af ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumentet. Efter ikrafttrædelsen af en ændring af protokollen bliver enhver ny kontraherende part i den nævnte protokol kontraherende part i den ændrede protokol.

Artikel 28

Underretning

For så vidt angår denne protokol giver depositaren alle de i præamblen opførte stater og Det Europæiske Fællesskab underretning om:

| a) | enhver undertegnelse |
| --- | --- |

a)

enhver undertegnelse

| b) | enhver deponering af et ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument |
| --- | --- |

b)

enhver deponering af et ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument

| c) | ethvert tidspunkt for ikrafttrædelse |
| --- | --- |

c)

ethvert tidspunkt for ikrafttrædelse

| d) | enhver erklæring, der er fremsat af en kontraherende part eller signatar |
| --- | --- |

d)

enhver erklæring, der er fremsat af en kontraherende part eller signatar

| e) | enhver opsigelse, der er meddelt af en kontraherende part, herunder datoen for opsigelsens ikrafttræden. |
| --- | --- |

e)

enhver opsigelse, der er meddelt af en kontraherende part, herunder datoen for opsigelsens ikrafttræden.

Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt bemyndiget dertil, underskrevet denne protokol.

Udfærdiget i Bled, den 16. oktober 1998, på fransk, italiensk, slovensk og tysk, idet hver af disse fire tekster har samme gyldighed, i ét originaleksemplar, som deponeres i det østrigske statsarkiv. Depositaren sender signatarstaterne en bekræftet genpart.

---

GENNEMFØRELSESPROTOKOL

til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende energi

Protokollen om energi

Præambel

DEN FRANSKE REPUBLIK,

DEN ITALIENSKE REPUBLIK,

FYRSTENDØMMET LIECHTENSTEIN,

FYRSTENDØMMET MONACO,

DET SCHWEIZISKE FORBUND,

REPUBLIKKEN SLOVENIEN,

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,

REPUBLIKKEN ØSTRIG,

og

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,

SOM HANDLER i overensstemmelse med deres opgave, der i henhold til konventionen om beskyttelse af Alperne (Alpe-konventionen) af 7. november 1991 tager sigte på at føre en helhedspolitik til beskyttelse og bæredygtig udvikling af Alpeområdet,

SOM HANDLER i henhold til deres forpligtelser efter Alpe-konventionens artikel 2, stk. 2 og 3,

SOM ER SIG BEVIDST om vigtigheden af, at energi produceres, distribueres og anvendes på en måde, der er skånsom mod natur og landskaber, kan forenes med miljøhensynene samt fremme energispareforanstaltninger,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at det også er nødvendigt at nedbringe drivhusgasemissionerne i Alpeområdet og således opfylde de forpligtelser, der er indgået inden for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer,

SOM ER OVERBEVIST OM, at det er nødvendigt at harmonisere økonomiske interesser og miljøkrav,

SOM ER OVERBEVIST OM, at Alpeområdet har en særlig betydning på europæisk plan, at det i henseende til geomorfologi, klima, vandområder, plante- og dyreliv, landskaber og kultur er et både enestående og forskelligartet område, og at dets høje bjerge, dale og forbjerge er miljøer, det ikke kun påhviler alpestaterne at bevare,

SOM ER OVERBEVIST OM, at Alperne ikke alene er af vital betydning for den lokalbefolkning, der lever og arbejder i området, men også som transitregion for den transeuropæiske transport af personer og varer og for det internationale energidistributionsnet,

SOM TAGER Alpeområdets miljømæssige sårbarhed i betragtning, navnlig hvad angår produktion, transport og anvendelse af energi, hvor hensynet til naturbeskyttelse, fysisk planlægning og arealanvendelse spiller ind,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at det som følge af de farer, miljøet er udsat for, herunder eventuelle menneskeskabte klimaændringer, er nødvendigt at være særligt opmærksom på den tætte forbindelse mellem menneskets sociale og økonomiske aktiviteter og bevarelsen af økosystemerne, hvilket i Alpeområdet navnlig forudsætter, at der vedtages egnede og mangestrengede foranstaltninger efter fælles overenskomst med lokalbefolkningen og de berørte politiske institutioner og økonomiske og sociale organisationer,

SOM ER OVERBEVIST OM, at lokalbefolkningen selv bør kunne bestemme, hvilken samfundsmæssig, kulturel og økonomisk udvikling den ønsker, og deltage i gennemførelsen af den inden for de eksisterende institutionelle rammer,

SOM ER OVERBEVIST OM, at visse problemer kun kan løses inden for grænseoverskridende rammer, og at Alpestaterne og de direkte berørte regionale og lokale myndigheder derfor bør træffe foranstaltninger i fællesskab,

SOM ER OVERBEVIST OM, at opfyldelse af energibehovet er en væsentlig faktor for den økonomiske og sociale udvikling både i og uden for Alpeområdet,

SOM ER SIG BEVIDST om vigtigheden af at benytte og videreudvikle økonomiske instrumenter, hvormed der i større udstrækning tages højde for de reelle omkostninger ved beregningen af energipriser,

SOM ER OVERBEVIST OM, at Alpeområdet yder et langsigtet bidrag til opfyldelsen af Europas energibehov, og at området foruden tilstrækkelige drikkevandsressourcer også har brug for tilstrækkelige energiressourcer til forbedring af befolkningens levevilkår og den økonomiske vækst,

SOM ER OVERBEVIST OM, at Alpeområdet spiller en særlig vigtig rolle, hvad angår sammenkoblingen af de europæiske landes energisystemer,

SOM ER OVERBEVIST OM, at foranstaltninger, der sigter mod rationel udnyttelse af energiressourcerne og bæredygtig udnyttelse af vand- og træressourcerne i Alpeområdet, bidrager væsentligt til opfyldelsen af det nationale energibehov, og at udnyttelsen af biomasse og solenergi får stadig større betydning —

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål

De kontraherende parter forpligter sig til at skabe rammevilkår for og træffe foranstaltninger vedrørende energibesparelser samt produktion, transport, distribution og anvendelse af energi inden for alpe-konventionens territoriale rammer med henblik på at etablere en bæredygtig udvikling i energisektoren, der kan forenes med Alpeområdets specifikke tolerancegrænser; dermed yder de kontraherende parter et betydeligt bidrag til beskyttelsen af lokalbefolkningen, miljøet, ressourcerne og klimaet.

Artikel 2

Grundlæggende forpligtelser

(1)   I overensstemmelse med denne protokol tilstræber de kontraherende parter bl.a. at:

| a) | harmonisere deres planer for energibesparelser med deres overordnede planer for arealanvendelse i Alpeområdet |
| --- | --- |

a)

harmonisere deres planer for energibesparelser med deres overordnede planer for arealanvendelse i Alpeområdet

| b) | tilpasse systemerne til produktion, transport og distribution af energi med henblik på en generel optimering af infrastruktursystemet i Alpeområdet under hensyntagen til behovet for at beskytte miljøet |
| --- | --- |

b)

tilpasse systemerne til produktion, transport og distribution af energi med henblik på en generel optimering af infrastruktursystemet i Alpeområdet under hensyntagen til behovet for at beskytte miljøet

| c) | begrænse energisektorens negative miljøpåvirkninger ved at optimere serviceudbuddet til slutbrugerne, bl.a. gennem følgende foranstaltninger i det omfang, det er muligt:






  — | energibehovet nedbringes med mere effektive teknologier |
| --- | --- | --- |

c)

begrænse energisektorens negative miljøpåvirkninger ved at optimere serviceudbuddet til slutbrugerne, bl.a. gennem følgende foranstaltninger i det omfang, det er muligt:

—

energibehovet nedbringes med mere effektive teknologier

| — | den resterende energiefterspørgsel dækkes i større omfang med vedvarende energikilder |
| --- | --- |

—

den resterende energiefterspørgsel dækkes i større omfang med vedvarende energikilder

| — | de bestående anlæg, som producerer energi på grundlag af fossile brændsler, bør optimeres |
| --- | --- |

—

de bestående anlæg, som producerer energi på grundlag af fossile brændsler, bør optimeres

| d) | begrænse energiinfrastrukturens negative påvirkninger af miljøet og landskabet, herunder påvirkninger som følge af håndtering af sektorens affaldsproduktion, ved at træffe forebyggende foranstaltninger for nye infrastrukturer og om nødvendigt ved at foretage forbedringer af bestående anlæg. |
| --- | --- |

d)

begrænse energiinfrastrukturens negative påvirkninger af miljøet og landskabet, herunder påvirkninger som følge af håndtering af sektorens affaldsproduktion, ved at træffe forebyggende foranstaltninger for nye infrastrukturer og om nødvendigt ved at foretage forbedringer af bestående anlæg.

2.   Opføres der nye, større energiinfrastrukturer, eller forøges bestående infrastrukturers kapacitet betydeligt, vurderer de kontraherende parter påvirkningen af alpemiljøet i overensstemmelse med gældende ret og evaluerer projekternes territoriale og samfundsøkonomiske virkninger, jf. artikel 12. Parterne anerkender høringsretten på internationalt plan for projekter, der kan indebære virkninger på tværs af landegrænserne.

3.   De kontraherende parter tager i deres energipolitik hensyn til, at Alpeområdet er velegnet til udnyttelse af vedvarende energikilder, og de fremmer gensidigt samarbejde om udviklingsprogrammer på området.

4.   De kontraherende parter bevarer beskyttede områder og stødpudeområder hertil, andre beskyttede og støjfrie områder samt uberørte naturområder og landskaber; de optimerer energiinfrastrukturerne under hensyntagen til niveauet for alpeøkosystemets sårbarhed, tolerance og nedbrydning.

5.   De kontraherende parter er sig bevidst om, at en egnet forsknings- og udviklingspolitik, der omsættes i forebyggende og forbedrende foranstaltninger, kan bidrage betydeligt til at beskytte Alperne mod energiinfrastrukturens miljøpåvirkning. De fremmer derfor forsknings- og udviklingsaktiviteter på området og udveksler de væsentlige resultater heraf.

6.   De kontraherende parter samarbejder om at udvikle metoder, hvormed der i højere grad kan tages hensyn til de faktiske omkostninger på energiområdet.

Artikel 3

Overensstemmelse med den internationale ret og andre politikker

1.   Denne protokol gennemføres i overensstemmelse med de gældende internationale forskrifter, bl.a. Alpe-konventionen og gennemførelsesprotokollerne hertil, samt de gældende internationale aftaler.

2.   De kontraherende parter forpligter sig til også at tage hensyn til målene i denne protokol i deres øvrige politikker, navnlig på områderne fysisk planlægning og regionaludvikling, transport, landbrug og skovbrug samt turisme med henblik på at undgå skadelige eller indbyrdes modstridende påvirkninger af Alpeområdet.

Artikel 4

Inddragelse af regionale og lokale myndigheder

1.   De kontraherende parter fastlægger hver især inden for deres institutionelle rammer, på hvilket niveau samordningen og samarbejdet mellem institutionerne og de direkte berørte regionale og lokale myndigheder bedst kan tilrettelægges for at fremme solidarisk ansvar, især med henblik på at udnytte og udvikle synergier ved gennemførelsen af energipolitikkerne i Alpeområdet samt ved iværksættelsen af de deraf følgende foranstaltninger.

2.   De direkte berørte regionale og lokale myndigheder inddrages direkte i de forskellige stadier af forberedelsen og gennemførelsen af disse politikker og foranstaltninger under hensyntagen til deres beføjelser inden for de eksisterende institutionelle rammer.

3.   De kontraherende parter fremmer det internationale samarbejde mellem de institutioner, som direkte berøres af problemerne på energi- og miljøområdet, for at nå frem til en aftale om fælles løsninger på de fælles problemer.

KAPITEL II

SÆRLIGE FORANSTALTNINGER

Artikel 5

Energibesparelser og rationel energiudnyttelse

1.   Der er behov for særlige foranstaltninger i Alpeområdet, hvad angår energibesparelser, distribution og rationel energiudnyttelse, hvorved der tages hensyn til:

| a) | energibehovet, som er spredt over et stort område, og som varierer meget efter højdeforholdene, sæsonerne og turismens efterspørgsel |
| --- | --- |

a)

energibehovet, som er spredt over et stort område, og som varierer meget efter højdeforholdene, sæsonerne og turismens efterspørgsel

| b) | om der findes lokale vedvarende energikilder |
| --- | --- |

b)

om der findes lokale vedvarende energikilder

| c) | immissioners særlige påvirkninger af sænkninger og dale som følge af de geomorfologiske forhold. |
| --- | --- |

c)

immissioners særlige påvirkninger af sænkninger og dale som følge af de geomorfologiske forhold.

2.   De kontraherende parter tilser, at der i forbindelse med energiudnyttelsen tages større hensyn til miljøet, og de lægger særlig vægt på energibesparelser og rationel energiudnyttelse, navnlig hvad angår produktionsprocesser, offentlige tjenester, større hotelkomplekser, transportfaciliteter samt sports- og fritidsaktiviteter.

3.   De vedtager bestemmelser og træffer foranstaltninger, navnlig på følgende områder:

| a) | forbedring af isoleringen i bygninger og varmefordelingssystemernes effektivitet |
| --- | --- |

a)

forbedring af isoleringen i bygninger og varmefordelingssystemernes effektivitet

| b) | optimering af varme-, udluftnings- og klimaanlægs ydeevne |
| --- | --- |

b)

optimering af varme-, udluftnings- og klimaanlægs ydeevne

| c) | regelmæssig kontrol og i givet fald nedbringelse af emissionen af forurenende stoffer fra termiske anlæg |
| --- | --- |

c)

regelmæssig kontrol og i givet fald nedbringelse af emissionen af forurenende stoffer fra termiske anlæg

| d) | energibesparelser i kraft af moderne teknologiske processer til energiudnyttelse og -transformation |
| --- | --- |

d)

energibesparelser i kraft af moderne teknologiske processer til energiudnyttelse og -transformation

| e) | forbrugsbaseret beregning af omkostningerne til varme og varmt vand |
| --- | --- |

e)

forbrugsbaseret beregning af omkostningerne til varme og varmt vand

| f) | planlægning og fremme af nye bygninger udstyret med energibesparende teknologier |
| --- | --- |

f)

planlægning og fremme af nye bygninger udstyret med energibesparende teknologier

| g) | fremme og gennemførelse af kommunale/lokale energi- og klimaprojekter i overensstemmelse med foranstaltningerne nævnt i artikel 2, stk. 1, litra c) |
| --- | --- |

g)

fremme og gennemførelse af kommunale/lokale energi- og klimaprojekter i overensstemmelse med foranstaltningerne nævnt i artikel 2, stk. 1, litra c)

| h) | forbedring af bygningers energimæssige ydeevne i forbindelse med renovering og tilskyndelse til at anvende miljøvenlige opvarmningssystemer. |
| --- | --- |

h)

forbedring af bygningers energimæssige ydeevne i forbindelse med renovering og tilskyndelse til at anvende miljøvenlige opvarmningssystemer.

Artikel 6

Vedvarende energikilder

1.   De kontraherende parter forpligter sig til, inden for rammerne af deres økonomiske formåen, at fremme og fortrinsvis anvende vedvarende energikilder under hensyn til de miljø- og landskabsmæssige forhold.

2.   De fremmer ligeledes anvendelsen af decentrale anlæg til udnyttelse af vedvarende energikilder som vand, sol og biomasse.

3.   De kontraherende parter fremmer udnyttelsen af vedvarende energikilder — også kombineret med den eksisterende, konventionelle energiforsyning.

4.   De kontraherende parter fremmer navnlig rationel udnyttelse af vand og træ fra bæredygtigt bjergskovbrug til energiproduktion.

Artikel 7

Vandkraft

1.   For nye vandkraftværker, og så vidt muligt for bestående værker, sikrer de kontraherende parter, at vandløbenes og landskabernes økologiske funktioner opretholdes med egnede foranstaltninger, f.eks. fastlæggelse af minimumsvandgennemstrømning, gennemførelse af normer for mindskelse af kunstigt skabte udsving i vandstanden og sikring af muligheder for faunaens migration.

2.   De kontraherende parter kan under hensyn til deres sikkerheds- og miljøbestemmelser træffe foranstaltninger, der tilsigter at forbedre bestående vandkraftværkers konkurrenceevne.

3.   De forpligter sig endvidere til at beskytte vandressourcerne i drikkevandsindvindingsområderne, de beskyttede områder og stødpudeområderne hertil, andre beskyttede og støjfrie områder samt uberørte naturområder og landskaber.

4.   De kontraherende parter anbefaler, at produktionen i nedlagte vandkraftværker genoptages frem for at gennemføre nye anlægsprojekter. Bestemmelsen i stk. 1 vedrørende beskyttelsen af vandøkosystemerne og andre berørte systemer gælder ligeledes genoptagelsen af driften i bestående vandkraftværker.

5.   De kontraherende parter kan inden for rammerne af deres nationale lovgivning undersøge, hvordan der kan opkræves betaling fra de endelige forbrugere af de alpine ressourcer efter markedspriser, og hvorvidt lokalbefolkningen på en rimelig måde kan kompenseres for sine ydelser i den almene interesse.

Artikel 8

Energi fra fossile brændsler

1.   De kontraherende parter sikrer, at de bedste tilgængelige teknikker vil blive anvendt, hvis der opføres nye termiske anlæg, som benytter fossile brændsler til produktion af kraft og/eller varme. De kontraherende parter begrænser så vidt muligt emissionerne fra de bestående anlæg i Alpeområdet med egnede teknologier og/eller brændsler.

2.   De kontraherende parter undersøger, om det i teknisk og økonomisk henseende er muligt, og om det er i overensstemmelse med miljøkravene at erstatte termiske anlæg, som benytter fossile brændsler, med anlæg, der benytter vedvarende energikilder, og med decentrale anlæg.

3.   De kontraherende parter vedtager foranstaltninger til fremme af kraftvarmeproduktion med henblik på en mere rationel energiudnyttelse.

4.   I grænseområderne foretager de kontraherende parter så vidt muligt en harmonisering og indbyrdes sammenkobling af deres systemer til overvågning af emissioner og immissioner.

Artikel 9

Atomkraft

1.   De kontraherende parter forpligter sig til inden for rammerne af de internationale konventioner at udveksle oplysninger om deres atomkraftværker og andre nukleare anlæg, som har — eller kunne få — konsekvenser for Alpeområdet for på lang sigt at beskytte befolkningens sundhed, samt dyr og planter og disses samfund, levesteder og indbyrdes samspil.

2.   Så vidt muligt sikrer de kontraherende parter endvidere, at deres systemer til overvågning af radioaktivitet i miljøet harmoniseres og sammenkobles indbyrdes.

Artikel 10

Transport og distribution af energi

1.   For alle bestående anlæg viderefører de kontraherende parter rationaliserings- og optimeringsindsatsen under hensyntagen til miljøbeskyttelseskravene, herunder behovet for at bevare meget følsomme økosystemer og landskaber, og træffer samtidig om nødvendigt foranstaltninger til beskyttelse af befolkningen og alpemiljøet.

2.   I forbindelse med etableringen af nye højspændingsledninger og tilhørende transformatorstationer, olie- og gasrørledninger med tilhørende pumpe- og kompressorstationer og stærkt miljøbelastende anlæg træffer de kontraherende parter alle nødvendige foranstaltninger for at afbøde negative konsekvenser for befolkningen og miljøet, bl.a. ved så vidt muligt at benytte bestående anlæg og linjeføringer.

3.   Når det drejer sig om højspændingsledninger, tager de kontraherende parter særligt hensyn til fuglelivet, beskyttede områder og stødpudeområder hertil, andre beskyttede og støjfrie områder samt uberørte naturområder og landskaber.

Artikel 11

Genetablering og miljøteknik

I forbindelse med forprojekter og miljøvurderingsundersøgelser i medfør af den gældende lovgivning fastlægger de kontraherende parter de nærmere vilkår for genetablering af vandområder og -miljøer efter gennemførelsen af offentlige eller private energiforsyningsanlægsarbejder, der belaster Alpeområdets miljø og økosystemer; i den sammenhæng benyttes der så vidt muligt miljøvenlige teknikker.

Artikel 12

Vurdering af virkningen på miljøet

1.   Inden for rammerne af deres nationale lovgivning samt internationale konventioner og aftaler gennemfører de kontraherende parter en forhåndsvurdering af virkningerne på miljøet for alle energiforsyningsanlægsprojekter nævnt i artikel 7, 8, 9 og 10 i denne protokol og for enhver større ændring af disse anlæg.

2.   De kontraherende parter anerkender, at de bedste tilgængelige teknikker så vidt muligt bør benyttes for at eliminere eller afbøde skadelige miljøpåvirkninger og tage højde for en eventuel demontering af miljøskadelige anlæg, som er taget ud af drift.

Artikel 13

Samråd

1.   De kontraherende parter forpligter sig til forudgående at rådføre sig med hinanden om projekter, som kan indebære påvirkninger på tværs af landegrænserne.

2.   I relation til projekter, som kunne indebære påvirkninger på tværs af landegrænserne, skal de kontraherende parter have mulighed for at fremsætte deres bemærkninger tids nok til, at der kan tages fyldestgørende hensyn hertil i forbindelse med udstedelsen af tilladelser.

Artikel 14

Supplerende foranstaltninger

De kontraherende parter kan træffe yderligere foranstaltninger som supplement til foranstaltningerne i denne protokol.

KAPITEL III

FORSKNING, UDDANNELSE OG INFORMATION

Artikel 15

Forskning og overvågning

1.   I et nært samarbejde og under hensyntagen til de resultater, der allerede er opnået på forskellige nationale og internationale niveauer, fremmer og harmoniserer de kontraherende parter forskning og systematisk overvågning for at opfylde målene i denne protokol, navnlig hvad angår metoder og kriterier for analyse og vurdering af virkningerne for miljøet og klimaet samt specifikke teknologier angående energibesparelser og rationel energiudnyttelse i Alpeområdet.

2.   De inddrager forskningsresultaterne i opstillingen og verifikationen af mål og energipolitiske foranstaltninger samt i deres uddannelsesaktiviteter og tekniske bistand på lokalt plan til fordel for befolkningen, erhvervslivet og de regionale og lokale myndigheder.

3.   De kontraherende parter påser, at resultaterne af forskningen og den systematiske overvågning på nationalt plan integreres i et fælles permanent overvågnings- og informationssystem og gøres tilgængelige for offentligheden inden for de eksisterende institutionelle rammer.

Artikel 16

Uddannelse og information

1.   De kontraherende parter fremmer grund- og videreuddannelse samt information til offentligheden om målene for, foranstaltningerne i og gennemførelsen af denne protokol.

2.   De fremmer især videreudvikling af uddannelse, videreuddannelse og den tekniske bistand på energiområdet, herunder beskyttelse af miljøet, naturen og klimaet.

KAPITEL IV

GENNEMFØRELSE, KONTROL OG VURDERING

Artikel 17

Gennemførelse

De kontraherende parter forpligter sig til at sikre, at denne protokol gennemføres, og træffer med henblik herpå alle relevante foranstaltninger inden for de eksisterende institutionelle rammer.

Artikel 18

Kontrol med overholdelse af forpligtelserne

1.   De kontraherende parter aflægger regelmæssigt rapport for Det Stående Udvalg om, hvilke foranstaltninger der er truffet i henhold til denne protokol. I rapporterne redegøres der også for de trufne foranstaltningers effektivitet. Alpekonferencen fastlægger, med hvilke mellemrum der skal aflægges rapport.

2.   Det Stående Udvalg gennemgår rapporterne for at kontrollere, at de kontraherende parter har opfyldt deres forpligtelser i henhold til denne protokol. Det kan også anmode de berørte kontraherende parter om yderligere oplysninger eller gøre brug af andre informationskilder.

3.   Det Stående Udvalg udfærdiger en rapport til Alpekonferencen om de kontraherende parters overholdelse af forpligtelserne i henhold til denne protokol.

4.   Alpekonferencen tager rapporten til efterretning. Hvis den konstaterer tilfælde, hvor forpligtelserne ikke er overholdt, kan den vedtage anbefalinger.

Artikel 19

Vurdering af bestemmelsernes effektivitet

1.   De kontraherende parter undersøger og vurderer regelmæssigt, om bestemmelserne i denne protokol er effektive. I det omfang, det viser sig nødvendigt for at nå målene, fremsætter de forslag til relevante ændringer af denne protokol.

2.   De regionale og lokale myndigheder inddrages i vurderingen inden for de eksisterende institutionelle rammer. Ikke-statslige organisationer, der er aktive på dette område, kan høres.

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 20

Forbindelsen mellem Alpe-konventionen og protokollen

1.   Denne protokol udgør en protokol til Alpe-konventionen som omhandlet i artikel 2 og andre relevante artikler i konventionen.

2.   Kun kontraherende parter i Alpe-konventionen kan blive kontraherende part i denne protokol. Enhver opsigelse af Alpe-konventionen gælder også som opsigelse af denne protokol.

3.   Når Alpekonferencen stemmer om spørgsmål vedrørende denne protokol, kan kun de parter, der er kontraherende parter i denne protokol, deltage i afstemningen.

Artikel 21

Undertegnelse og ratifikation

1.   Denne protokol er åben for Alpe-konventionens signatarstaters og Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse den 16. oktober 1998 og fra den 16. november 1998 hos Republikken Østrig, der fungerer som depositar.

2.   Denne protokol træder i kraft for de kontraherende parter, der har givet udtryk for deres samtykke til at være bundet af protokollen, tre måneder efter den dag, hvor tre stater har deponeret deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument.

3.   For de kontraherende parter, som på et senere tidspunkt giver deres samtykke til at være bundet af protokollen, træder denne i kraft tre måneder efter deponering af ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumentet. Efter ikrafttrædelsen af en ændring af protokollen bliver enhver ny kontraherende part i den nævnte protokol kontraherende part i den ændrede protokol.

Artikel 22

Underretning

For så vidt angår denne protokol giver depositaren alle de i præamblen opførte stater og Det Europæiske Fællesskab underretning om:

| a) | enhver undertegnelse |
| --- | --- |

a)

enhver undertegnelse

| b) | enhver deponering af et ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument |
| --- | --- |

b)

enhver deponering af et ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument

| c) | ethvert tidspunkt for ikrafttrædelse |
| --- | --- |

c)

ethvert tidspunkt for ikrafttrædelse

| d) | enhver erklæring, der er fremsat af en kontraherende part eller signatar |
| --- | --- |

d)

enhver erklæring, der er fremsat af en kontraherende part eller signatar

| e) | enhver opsigelse, der er meddelt af en kontraherende part, herunder datoen for opsigelsens ikrafttræden. |
| --- | --- |

e)

enhver opsigelse, der er meddelt af en kontraherende part, herunder datoen for opsigelsens ikrafttræden.

Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt bemyndiget dertil, underskrevet denne protokol.

Udfærdiget i Bled, den 16. oktober 1998, på fransk, italiensk, slovensk og tysk, idet hver af disse fire tekster har samme gyldighed, i ét originaleksemplar, som deponeres i det østrigske statsarkiv. Depositaren sender signatarstaterne en bekræftet genpart.

---

GENNEMFØRELSESPROTOKOL

til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende turisme

Protokollen om turisme

Præambel

DEN FRANSKE REPUBLIK,

DEN ITALIENSKE REPUBLIK,

FYRSTENDØMMET LIECHTENSTEIN,

FYRSTENDØMMET MONACO,

DET SCHWEIZISKE FORBUND,

REPUBLIKKEN SLOVENIEN,

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,

REPUBLIKKEN ØSTRIG

og

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB —

SOM HANDLER i overensstemmelse med deres opgave, der i henhold til konventionen om beskyttelse af Alperne (Alpe-konventionen) af 7. november 1991 tager sigte på at føre en helhedspolitik til beskyttelse og bæredygtig udvikling af Alpeområdet,

SOM HANDLER i henhold til deres forpligtelser efter Alpe-konventionens artikel 2, stk. 2 og 3,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at de kontraherende parter ønsker at harmonisere økonomiske interesser og miljømæssige krav og sikre en bæredygtig udvikling,

SOM ER SIG BEVIDST, at Alperne udgør grundlaget for lokalbefolkningens liv og økonomiske udvikling,

SOM ER OVERBEVIST OM, at lokalbefolkningen selv bør kunne bestemme, hvilken samfundsmæssig, kulturel og økonomisk udvikling den ønsker, og deltage i gennemførelsen af den inden for de eksisterende institutionelle rammer,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at vores bykultur skaber et voksende behov for turisme og forskelligartede fritidsaktiviteter hos det moderne menneske,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at Alperne fortsat er et af Europas store mål for turist- og fritidsaktiviteter på grund af de umådelige muligheder for at dyrke disse aktiviteter, den varierede natur og de forskelligartede miljøforhold, og at løsningen af de dermed forbundne opgaver ikke kun er et nationalt anliggende,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at en væsentlig del af visse kontraherende parters befolkning bor i Alperne, og at alpin turisme er af samfundsmæssig interesse, da den bidrager til at bevare befolkningstallet i området,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at turisme i bjergområder udvikler sig på mere og mere globaliserede konkurrencevilkår og bidrager afgørende til Alpeområdets økonomiske udvikling,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at de nyeste tendenser synes at gå i retning af en bedre harmoni imellem turisme og miljø: en stadig voksende interesse hos turisterne for tiltrækkende og velbevarede naturomgivelser såvel vinter som sommer og et ønske hos mange lokale beslutningstagere om at forbedre kvaliteten af modtagelsesforholdene på en miljøbevidst måde,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at man i Alpeområdet må tage særligt hensyn til økosystemernes begrænsede tilpasningsmuligheder i de enkelte områder og vurdere dem på deres egne præmisser,

SOM ER SIG BEVIDST, at naturgoderne, kulturarven og landskaberne udgør et væsentligt grundlag for turismen i Alperne,

SOM ER SIG BEVIDST, at de forskelle, der karakteriserer staterne i Alpeområdet, for så vidt angår natur, kultur, økonomi og institutioner, har ført til individuelle resultater og en vifte af turisttilbud, som i stedet for at vige pladsen for ensretning på internationalt plan tværtimod burde skabe grundlag for forskelligartede turistaktiviteter, der supplerer hinanden,

SOM ER SIG BEVIDST, at en bæredygtig udvikling af turistindtægterne, der bygger på anvendelse af naturgoderne, kvalitetsydelser og god service, er nødvendig, da de fleste Alpeområder er økonomisk afhængige af turismen, og da denne udgør en overlevelsesmulighed for befolkningen i området,

SOM ER SIG BEVIDST, at man bør opfordre feriegæsterne til at tage hensyn til naturen, skabe større forståelse hos dem for den befolkning, der lever og arbejder i ferieområderne, og skabe de bedste betingelser for ægte naturoplevelser i det meget varierede Alpeområde,

SOM ER SIG BEVIDST, at det er op til turistsektorens erhvervsorganisationer og de regionale og lokale myndigheder inden for rammerne af et alpint samarbejde at skabe mulighed for at forbedre produktionsstrukturerne og den måde, de fungerer på,

SOM ØNSKER at sikre en bæredygtig udvikling i Alpeområdet gennem miljøbevidst turisme, der ligeledes udgør et vigtigt grundlag for lokalbefolkningens levevilkår og økonomi,

SOM ER OVERBEVIST OM, at visse problemer kun kan løses inden for grænseoverskridende rammer, og at Alpestaterne derfor bør træffe foranstaltninger i fællesskab —

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål

Formålet med denne protokol er at bidrage til en bæredygtig udvikling i Alpeområdet inden for de eksisterende institutionelle rammer gennem miljøbevidst turisme takket være specifikke foranstaltninger og anbefalinger, der tager hensyn til lokalbefolkningens og turisternes interesser.

Artikel 2

Internationalt samarbejde

1.   De kontraherende parter forpligter sig til at fjerne eventuelle hindringer for internationalt samarbejde mellem de regionale og lokale myndigheder i Alpeområdet og fremme løsning af fælles problemer ved samarbejde på det mest hensigtsmæssige niveau.

2.   De kontraherende parter tilskynder til øget internationalt samarbejde de forskellige kompetente organer imellem. De skal bl.a. sikre, at grænseoverskridende områder er tilgængelige, ved at koordinere miljøbevidste turist- og fritidsaktiviteter.

3.   Når de regionale og lokale myndigheder ikke kan gennemføre foranstaltninger, fordi disse henhører under nationale eller internationale kompetenceområder, skal de sikres mulighed for effektivt at repræsentere lokalbefolkningens interesser.

Artikel 3

Integrering af målene i de øvrige politikker

De kontraherende parter forpligter sig til også at tage hensyn til denne protokols mål i deres øvrige politikker, navnlig for så vidt angår fysisk planlægning, transport, landbrug, skovbrug, miljø- og naturbeskyttelse og vand- og energiforsyning med henblik på at undgå eventuelle skadelige eller indbyrdes modstridende virkninger.

Artikel 4

Inddragelse af regionale og lokale myndigheder

1.   De kontraherende parter fastlægger hver især inden for de eksisterende institutionelle rammer, på hvilket niveau samordningen og samarbejdet mellem institutionerne og de direkte berørte regionale og lokale myndigheder bedst kan foregå for at fremme solidarisk ansvar, især med henblik på at udnytte og udvikle synergier ved gennemførelsen af turismepolikkerne og ved iværksættelsen af de deraf følgende foranstaltninger.

2.   De direkte berørte regionale og lokale myndigheder skal inddrages under de forskellige stadier af udarbejdelsen og gennemførelsen af disse politikker og foranstaltninger under hensyntagen til deres beføjelser inden for de eksisterende institutionelle rammer.

KAPITEL II

SÆRLIGE FORANSTALTNINGER

Artikel 5

Tilpasning af udbuddet

1.   De kontraherende parter forpligter sig til at sikre en bæredygtig udvikling af turismen gennem miljøbevidst turisme. I den forbindelse støtter de udarbejdelse og gennemførelse af retningslinjer, udviklingsprogrammer og sektorplaner, der iværksættes af kompetente instanser på det mest hensigtsmæssige niveau, og hvori der tages hensyn til målsætningerne i denne protokol.

2.   Disse foranstaltninger vil gøre det muligt at vurdere og sammenligne fordele og ulemper ved den planlagte indsats, navnlig for så vidt angår:

| a) | socioøkonomiske konsekvenser for lokalbefolkningen |
| --- | --- |

a)

socioøkonomiske konsekvenser for lokalbefolkningen

| b) | konsekvenserne for jordbund, vand, luft, den naturlige balance og landskabet under hensyntagen til specifikke økologiske data, naturressourcerne og økosystemernes begrænsede tilpasningsmuligheder |
| --- | --- |

b)

konsekvenserne for jordbund, vand, luft, den naturlige balance og landskabet under hensyntagen til specifikke økologiske data, naturressourcerne og økosystemernes begrænsede tilpasningsmuligheder

| c) | konsekvenserne for de offentlige finanser. |
| --- | --- |

c)

konsekvenserne for de offentlige finanser.

Artikel 6

Retningslinjer for turismeudvikling

1.   De kontraherende parter tager i forbindelse med turismeudvikling hensyn til spørgsmål vedrørende naturbeskyttelse og landskabsbevarelse. De forpligter sig til i videst muligt omfang at fremme landskabsplejende og miljøvenlige projekter.

2.   De iværksætter en bæredygtig politik, der øger konkurrenceevnen for alpin turisme i samspil med naturen og således yder et vigtigt bidrag til den socioøkonomiske udvikling i Alpeområdet. Foranstaltninger til fordel for en nyskabende bred vifte af tilbud prioriteres højt.

3.   De kontraherende parter sikrer, at der i regioner med mange turister er balance imellem intensive og ekstensive former for turisme.

4.   Hvis der iværksættes tilskyndelsesforanstaltninger, bør der tages hensyn til følgende aspekter:

| a) | for så vidt angår intensive former for turisme: tilpasning af eksisterende infrastruktur og turistfaciliteter til de miljømæssige krav og udvikling af ny infrastruktur i overensstemmelse med målene i denne protokol |
| --- | --- |

a)

for så vidt angår intensive former for turisme: tilpasning af eksisterende infrastruktur og turistfaciliteter til de miljømæssige krav og udvikling af ny infrastruktur i overensstemmelse med målene i denne protokol

| b) | for så vidt angår ekstensive former for turisme: bibeholdelse eller udvikling af et miljøvenligt turistudbud i pagt med naturen og udnyttelse af naturgoderne og kulturarven i turistområderne. |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår ekstensive former for turisme: bibeholdelse eller udvikling af et miljøvenligt turistudbud i pagt med naturen og udnyttelse af naturgoderne og kulturarven i turistområderne.

Artikel 7

Kvaliteten i højsædet

1.   De kontraherende parter iværksætter en politik, der konstant og systematisk stiler mod et turisttilbud af høj kvalitet i hele Alpeområdet under hensyntagen til miljøkravene.

2.   De fremmer udveksling af erfaringer og gennemførelse af fælles handlingsprogrammer med henblik på kvalitetsforbedring bl.a. i forbindelse med:

| a) | anbringelse af udstyr i landskabet og naturen |
| --- | --- |

a)

anbringelse af udstyr i landskabet og naturen

| b) | byplanlægning, arkitektur (nybyggeri og byfornyelse) |
| --- | --- |

b)

byplanlægning, arkitektur (nybyggeri og byfornyelse)

| c) | indlogeringsmuligheder og serviceydelser til turister |
| --- | --- |

c)

indlogeringsmuligheder og serviceydelser til turister

| d) | diversificering af turistudbuddet i Alpeområdet ved udnyttelse af kulturelle aktiviteter i de forskellige berørte egne. |
| --- | --- |

d)

diversificering af turistudbuddet i Alpeområdet ved udnyttelse af kulturelle aktiviteter i de forskellige berørte egne.

Artikel 8

Begrænsning af turiststrømmene

De kontraherende parter fremmer begrænsning af turiststrømmene, navnlig i de beskyttede områder, ved at tilrettelægge en fordeling og modtagelse af turister, der sikrer, at disse steder bevares.

Artikel 9

Naturlige begrænsninger for udviklingen

De kontraherende parter tilser, at turismen udvikler sig på en måde, som er afpasset efter miljøforholdene og de ressourcer, der er tilgængelige i det berørte område eller den berørte region. I tilfælde af projekter, der kan have en betydelig indvirkning på miljøet, bør der inden for de eksisterende institutionelle rammer foretages en forudgående vurdering af disse virkninger, som de skal tage hensyn til, når de træffer en beslutning.

Artikel 10

Stille områder

De kontraherende parter forpligter sig i overensstemmelse med deres retsorden og ud fra økologiske kriterier til at etablere stille områder, hvor der ikke må etableres turistfaciliteter.

Artikel 11

Indlogeringspolitik

De kontraherende parter udarbejder politikker for indlogering, hvori der tages hensyn til, at naturressourcerne er knappe, og hvor hovedvægten lægges på kommerciel indlogering, ombygning og anvendelse af eksisterende byggeri og modernisering og forbedring af kvaliteten af de eksisterende indlogeringsmuligheder.

Artikel 12

Skilifter

1.   De kontraherende parter er enige om, inden for rammerne af de nationale godkendelsesprocedurer for skilifter, at gennemføre en politik, som ud over de økonomiske og sikkerhedsmæssige krav også opfylder de økologiske og landskabsmæssige krav.

2.   Udstedelse af nye driftstilladelser til skilifter og tildeling af koncessioner betinges af, at skilifter, der ikke er i brug, demonteres og fjernes, og at de pågældende områder genetableres med planter af fortrinsvis lokal oprindelse.

Artikel 13

Trafik og transport af turister

1.   De kontraherende parter fremmer foranstaltninger, der har til formål at nedbringe trafikken med motordrevne befordringsmidler i turistområderne.

2.   Endvidere fremmer de private og offentlige initiativer, der forbedrer adgangsforholdene til turistområder og -centre ved hjælp af kollektiv transport og ansporer turisterne til at anvende disse former for transport.

Artikel 14

Særlige anlægsteknikker

1.   De kontraherende parter tilser, at der i forbindelse med anlæg, vedligeholdelse og anvendelse af skiløjper sørges for den bedst mulige indpasning i terrænet under hensyntagen til den naturlige balance og biotopernes følsomhed.

2.   De kontraherende parter tilser, at der i forbindelse med anlæg, vedligeholdelse og anvendelse af skiløjper sørges for den bedst mulige indpasning i terrænet under hensyntagen til den naturlige balance og biotopernes følsomhed.

Der kan i de nationale lovgivninger gives tilladelse til fremstilling af sne i den kolde periode i de enkelte egne, bl.a. for at sikre udsatte områder, hvis de hydrologiske, klimatiske og økologiske forhold i den berørte egn muliggør det.

Artikel 15

Sportsudøvelse

1.   De kontraherende parter forpligter sig til at fastlægge en politik for udendørs sportsudøvelse, særlig i beskyttede områder, for at undgå, at miljøet tager skade. Dette kan i givet fald føre til, at udendørs sportsudøvelse forbydes.

2.   De kontraherende parter forpligter sig til i videst muligt omfang at begrænse og om nødvendigt forbyde sportsudøvelse med motordrevne befordringsmidler uden for de af de kompetente myndigheder afgrænsede områder.

Artikel 16

Landing af luftfartøjer

De kontraherende parter forpligter sig til i videst muligt omfang at begrænse og om nødvendigt forbyde landing af luftfartøjer i sportsøjemed uden for flyvepladser.

Artikel 17

Udvikling af økonomisk svage regioner og lokale og regionale myndigheder

Det anbefales de kontraherende parter at finde egnede løsninger på det mest hensigtsmæssige niveau med henblik på en afbalanceret udvikling af økonomisk svage regioner og lokale og regionale myndigheder.

Artikel 18

Spredning af ferieperioderne

1.   De kontraherende parter gør en indsats for at sprede efterspørgslen i turistområderne i rum og tid.

2.   I den forbindelse bør der ydes støtte til samarbejde staterne imellem, for så vidt angår spredning af ferieperioderne og forsøg med at forlænge turistsæsonen.

Artikel 19

Incitamenter til innovation

Det anbefales de kontraherende parter at skabe incitamenter til at fremme gennemførelsen af retningslinjerne i denne protokol; i den forbindelse skal de bl.a. undersøge muligheden for at gennemføre en alpin konkurrence med det formål at belønne innovative turisttiltag og -produkter, der er i overensstemmelse med målene i denne protokol.

Artikel 20

Samarbejde mellem turisme, landbrug, skovbrug og håndværk

De kontraherende parter støtter samarbejde mellem turisme, landbrug, skovbrug og håndværk. De fremmer navnlig kombinationer af aktiviteter, der skaber job inden for rammerne af en bæredygtig udvikling.

Artikel 21

Supplerende foranstaltninger

De kontraherende parter kan træffe yderligere foranstaltninger for bæredygtig turisme som supplement til foranstaltningerne i denne protokol.

KAPITEL III

FORSKNING, UDDANNELSE OG INFORMATION

Artikel 22

Forskning og overvågning

1.   De kontraherende parter tilskynder til og arbejder nært sammen om forskning og systematisk overvågning for at få et bedre kendskab til samspillet imellem turisme og miljø i Alperne og muliggøre en analyse af den kommende udvikling.

2.   De kontraherende parter påser, at resultaterne på nationalt plan af forskningen og den systematiske overvågning integreres i et fælles permanent overvågnings- og informationssystem og gøres tilgængelige for offentligheden inden for de eksisterende institutionelle rammer.

3.   De kontraherende parter forpligter sig til at udveksle erfaringer, der kan være nyttige i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltningerne og anbefalingerne i denne protokol, og at indsamle relevante oplysninger om udvikling af kvalitetsturisme.

Artikel 23

Uddannelse og information

1.   De kontraherende parter fremmer grund- og videreuddannelse samt information til offentligheden om målene for, foranstaltningerne i og gennemførelsen af denne protokol.

2.   Det anbefales de kontraherende parter at lade natur- og miljøkendskab indgå i de erhvervsuddannelser, der er direkte og indirekte rettet mod turistindustrien. Der kunne således oprettes nye erhvervsuddannelser, der kombinerer turisme og miljø. Eksempelvis:

| — | »naturvejledere« |
| --- | --- |

—

»naturvejledere«

| — | »kvalitetsansvarlige for turistcentre« |
| --- | --- |

—

»kvalitetsansvarlige for turistcentre«

| — | »assistenter for handicappede turister«. |
| --- | --- |

—

»assistenter for handicappede turister«.

KAPITEL IV

GENNEMFØRELSE, KONTROL OG VURDERING

Artikel 24

Gennemførelse

De kontraherende parter forpligter sig til at sikre, at denne protokol gennemføres, og træffer med henblik herpå alle relevante foranstaltninger inden for de eksisterende institutionelle rammer.

Artikel 25

Kontrol med overholdelse af forpligtelserne

1.   De kontraherende parter aflægger regelmæssigt rapport for Det Stående Udvalg om, hvilke foranstaltninger der er truffet i henhold til denne protokol. I rapporterne redegøres der også for de trufne foranstaltningers effektivitet. Alpekonferencen fastlægger, med hvilke mellemrum der skal aflægges rapport.

2.   Det Stående Udvalg gennemgår rapporterne for at kontrollere, at de kontraherende parter har opfyldt deres forpligtelser i henhold til denne protokol. Det kan også anmode de berørte kontraherende parter om yderligere oplysninger eller gøre brug af andre informationskilder.

3.   Det Stående Udvalg udfærdiger en rapport til Alpekonferencen om de kontraherende parters overholdelse af forpligtelserne i henhold til denne protokol.

4.   Alpekonferencen tager rapporten til efterretning. Hvis den konstaterer tilfælde, hvor forpligtelserne ikke er overholdt, kan den vedtage anbefalinger.

Artikel 26

Vurdering af bestemmelsernes effektivitet

1.   De kontraherende parter undersøger og vurderer regelmæssigt, om bestemmelserne i denne protokol er effektive. I det omfang, det viser sig nødvendigt for at nå målene, fremsætter de forslag til relevante ændringer af denne protokol.

2.   De regionale og lokale myndigheder inddrages i vurderingen inden for de eksisterende institutionelle rammer. Ikke-statslige organisationer, der er aktive på dette område, kan høres.

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 27

Forbindelsen mellem Alpe-konventionen og protokollen

1.   Denne protokol udgør en protokol til Alpe-konventionen som omhandlet i artikel 2 og andre relevante artikler i konventionen.

2.   Kun kontraherende parter i Alpe-konventionen kan blive kontraherende parter i denne protokol. Enhver opsigelse af Alpe-konventionen gælder også som opsigelse af denne protokol.

3.   Når Alpekonferencen stemmer om spørgsmål vedrørende denne protokol, kan kun de parter, der er kontraherende parter i denne protokol, deltage i afstemningen.

Artikel 28

Undertegnelse og ratifikation

1.   Denne protokol er åben for Alpe-konventionens signatarstaters og Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse den 16. oktober 1998 og fra den 16. november 1998 hos Republikken Østrig, der fungerer som depositar.

2.   Denne protokol træder i kraft for de kontraherende parter, der har givet udtryk for deres samtykke til at være bundet af protokollen, tre måneder efter den dag, hvor tre stater har deponeret deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument.

3.   For de kontraherende parter, som på et senere tidspunkt giver deres samtykke til at være bundet af protokollen, træder denne i kraft tre måneder efter deponering af ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumentet. Efter ikrafttrædelsen af en ændring af protokollen bliver enhver ny kontraherende part i den nævnte protokol kontraherende part i den ændrede protokol.

Artikel 29

Underretning

For så vidt angår denne protokol giver depositaren alle de i præamblen opførte stater og Det Europæiske Fællesskab underretning om:

| a) | enhver undertegnelse |
| --- | --- |

a)

enhver undertegnelse

| b) | enhver deponering af et ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument |
| --- | --- |

b)

enhver deponering af et ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument

| c) | ethvert tidspunkt for ikrafttrædelse |
| --- | --- |

c)

ethvert tidspunkt for ikrafttrædelse

| d) | enhver erklæring, der er fremsat af en kontraherende part eller signatar |
| --- | --- |

d)

enhver erklæring, der er fremsat af en kontraherende part eller signatar

| e) | enhver opsigelse, der er meddelt af en kontraherende part, herunder datoen for opsigelsens ikrafttræden. |
| --- | --- |

e)

enhver opsigelse, der er meddelt af en kontraherende part, herunder datoen for opsigelsens ikrafttræden.

Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt bemyndiget dertil, underskrevet denne protokol.

Udfærdiget i Bled, den 16. oktober 1998, på fransk, italiensk, slovensk og tysk, idet hver af disse fire tekster har samme gyldighed, i ét originaleksemplar, som deponeres i det østrigske statsarkiv. Depositaren sender signatarstaterne en bekræftet genpart.

---

Kommissionen

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/50

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 21. december 2005

om listen over begunstigede lande, som opfylder betingelserne for den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, jf. artikel 26, litra e), i Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer

(2005/924/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 af 27. juni 2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (1), særlig artikel 11 og 26, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge forordning (EF) nr. 980/2005 kan udviklingslande, der opfylder visse krav for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, indrømmes en særlig ansporende ordning. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge forordning (EF) nr. 980/2005 kan udviklingslande, der opfylder visse krav for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, indrømmes en særlig ansporende ordning.

| (2) | Alle udviklingslande, der ønsker at benytte sig af den særlige ansporende ordning, har indgivet en skriftlig anmodning den 31. oktober 2005 med udførlige oplysninger om ratificeringen af de pågældende konventioner, retsforskrifter og foranstaltninger, der er vedtaget til effektivt at gennemføre konventionernes bestemmelser, og et tilsagn om at acceptere og i fuldt omfang efterkomme de overvågnings- og kontrolmekanismer, der er omhandlet i de pågældende konventioner og hertil knyttede instrumenter. |
| --- | --- |

(2)

Alle udviklingslande, der ønsker at benytte sig af den særlige ansporende ordning, har indgivet en skriftlig anmodning den 31. oktober 2005 med udførlige oplysninger om ratificeringen af de pågældende konventioner, retsforskrifter og foranstaltninger, der er vedtaget til effektivt at gennemføre konventionernes bestemmelser, og et tilsagn om at acceptere og i fuldt omfang efterkomme de overvågnings- og kontrolmekanismer, der er omhandlet i de pågældende konventioner og hertil knyttede instrumenter.

| (3) | Kommissionen har gennemgået anmodningerne i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 11 i forordning (EF) nr. 980/2005 og har etableret den endelige liste over begunstigede lande, der opfylder de relevante kriterier. I overensstemmelse hermed bør disse lande indrømmes den særlige ansporende ordning fra den 1. januar 2006 til den 31. december 2008. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har gennemgået anmodningerne i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 11 i forordning (EF) nr. 980/2005 og har etableret den endelige liste over begunstigede lande, der opfylder de relevante kriterier. I overensstemmelse hermed bør disse lande indrømmes den særlige ansporende ordning fra den 1. januar 2006 til den 31. december 2008.

| (4) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for Generelle Præferencer — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for Generelle Præferencer —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Følgende udviklingslande er omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse i forordning (EF) nr. 980/2005 fra den 1. januar 2006 til den 31. december 2008:

| (BO) | Bolivia |
| --- | --- |
| (CO) | Colombia |
| (CR) | Costa Rica |
| (EC) | Ecuador |
| (GE) | Georgien |
| (GT) | Guatemala |
| (HN) | Honduras |
| (LK) | Sri Lanka |
| (MD) | Moldova |
| (MN) | Mongoliet |
| (NI) | Nicaragua |
| (PA) | Panama |
| (PE) | Peru |
| (SV) | El Salvador |
| (VE) | Venezuela |

(BO)

Bolivia

(CO)

Colombia

(CR)

Costa Rica

(EC)

Ecuador

(GE)

Georgien

(GT)

Guatemala

(HN)

Honduras

(LK)

Sri Lanka

(MD)

Moldova

(MN)

Mongoliet

(NI)

Nicaragua

(PA)

Panama

(PE)

Peru

(SV)

El Salvador

(VE)

Venezuela

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 169 af 30.6.2005, s. 1.

1

---

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/51

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 14. december 2005

om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2006 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF

(2005/925/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

som henviser til Rådets direktiv 95/53/EF af 25. oktober 1995 om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet (1), særlig artikel 22, stk. 3, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | I 2005 pegede medlemsstaterne på bestemte emner som værende egnede til at indgå i det samordnede kontrolprogram for 2006. |
| --- | --- |

(1)

I 2005 pegede medlemsstaterne på bestemte emner som værende egnede til at indgå i det samordnede kontrolprogram for 2006.

| (2) | Skønt der i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (2) er fastsat maksimumsindhold af aflatoksin B1 i foderstoffer, findes der ingen fællesskabsbestemmelser om andre mykotoksiner såsom ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner. Ved at indsamle oplysninger om forekomsten af disse mykotoksiner ved udtagning af stikprøver kunne der tilvejebringes nyttige data til en vurdering af situationen med henblik på videreudviklingen af lovgivningen. Dertil kommer, at bestemte fodermidler, f.eks. korn og oliefrø, i særlig grad er eksponeret for mykotoksinkontaminering som følge af omstændigheder i forbindelse med høst, opbevaring og transport. Da mykotoksinkoncentrationerne varierer fra år til år, bør der indsamles data fra flere på hinanden følgende år for alle de nævnte mykotoksiner. |
| --- | --- |

(2)

Skønt der i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (2) er fastsat maksimumsindhold af aflatoksin B1 i foderstoffer, findes der ingen fællesskabsbestemmelser om andre mykotoksiner såsom ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner. Ved at indsamle oplysninger om forekomsten af disse mykotoksiner ved udtagning af stikprøver kunne der tilvejebringes nyttige data til en vurdering af situationen med henblik på videreudviklingen af lovgivningen. Dertil kommer, at bestemte fodermidler, f.eks. korn og oliefrø, i særlig grad er eksponeret for mykotoksinkontaminering som følge af omstændigheder i forbindelse med høst, opbevaring og transport. Da mykotoksinkoncentrationerne varierer fra år til år, bør der indsamles data fra flere på hinanden følgende år for alle de nævnte mykotoksiner.

| (3) | Tidligere resultater af kontrol af forekomsten af antibiotika og coccidiostatika i visse foderstoffer bestemt til dyrearter eller -kategorier, for hvilke de pågældende stoffer ikke er tilladt, viser, at denne type overtrædelse stadig forekommer. I henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (3) er det vigtigt at sikre, at udfasningen af antibiotiske fodertilsætningsstoffer håndhæves effektivt. |
| --- | --- |

(3)

Tidligere resultater af kontrol af forekomsten af antibiotika og coccidiostatika i visse foderstoffer bestemt til dyrearter eller -kategorier, for hvilke de pågældende stoffer ikke er tilladt, viser, at denne type overtrædelse stadig forekommer. I henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (3) er det vigtigt at sikre, at udfasningen af antibiotiske fodertilsætningsstoffer håndhæves effektivt.

| (4) | Det er vigtigt at sikre, at restriktionerne vedrørende anvendelse af fodermidler af animalsk oprindelse i foderstoffer i henhold til de relevante fællesskabsbestemmelser håndhæves effektivt. |
| --- | --- |

(4)

Det er vigtigt at sikre, at restriktionerne vedrørende anvendelse af fodermidler af animalsk oprindelse i foderstoffer i henhold til de relevante fællesskabsbestemmelser håndhæves effektivt.

| (5) | Det er hensigtsmæssigt at sikre, at indholdet af sporstofferne kobber og zink i foderblandinger til svin ikke overstiger det maksimumsindhold, som Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2003 af 25. juli 2003 om ændring af godkendelsesbetingelserne for en række tilsætningsstoffer til foderstoffer, der tilhører gruppen »mikromineraler« (4), indeholder bestemmelser om. |
| --- | --- |

(5)

Det er hensigtsmæssigt at sikre, at indholdet af sporstofferne kobber og zink i foderblandinger til svin ikke overstiger det maksimumsindhold, som Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2003 af 25. juli 2003 om ændring af godkendelsesbetingelserne for en række tilsætningsstoffer til foderstoffer, der tilhører gruppen »mikromineraler« (4), indeholder bestemmelser om.

| (6) | Foranstaltningerne i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed,

HENSTILLER, AT MEDLEMSSTATERNE:

| 1) | i 2006 gennemfører et samordnet kontrolprogram med det formål at kontrollere:






  a) | koncentrationen af mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner) i foderstoffer, idet de giver oplysninger om analysemetoder; prøveudtagningsmetoden bør omfatte både stikprøver og målrettet prøveudtagning; ved den målrettede prøveudtagning bør der udtages prøver af fodermidler, der er mistænkt for at indeholde højere koncentrationer af mykotoksiner, f.eks. korn, oliefrø og olieholdige frugter samt produkter og biprodukter heraf, og fodermidler, der har været oplagret i lang tid eller er blevet transporteret ad søvejen over lange afstande; hvad angår aflatoksin B1, bør man også være særlig opmærksom på foderblandinger til andre dyr, der anvendes til mælkeproduktion, end malkekvæg; kontrolresultaterne bør indrapporteres ved hjælp af modellen i bilag I |
| --- | --- | --- |

1)

i 2006 gennemfører et samordnet kontrolprogram med det formål at kontrollere:

a)

koncentrationen af mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner) i foderstoffer, idet de giver oplysninger om analysemetoder; prøveudtagningsmetoden bør omfatte både stikprøver og målrettet prøveudtagning; ved den målrettede prøveudtagning bør der udtages prøver af fodermidler, der er mistænkt for at indeholde højere koncentrationer af mykotoksiner, f.eks. korn, oliefrø og olieholdige frugter samt produkter og biprodukter heraf, og fodermidler, der har været oplagret i lang tid eller er blevet transporteret ad søvejen over lange afstande; hvad angår aflatoksin B1, bør man også være særlig opmærksom på foderblandinger til andre dyr, der anvendes til mælkeproduktion, end malkekvæg; kontrolresultaterne bør indrapporteres ved hjælp af modellen i bilag I

| b) | coccidiostatika og/eller histomonostatika, uanset om de er tilladte eller ej som fodertilsætningsstoffer for bestemte dyrearter og -kategorier, der hyppigt forekommer i forblandinger og foderblandinger, der ikke må indeholde de pågældende stoffer; kontrollen bør målrettes mod de pågældende stoffer i forblandinger og foderblandinger, hvis der efter den kompetente myndigheds opfattelse er øget sandsynlighed for at finde uregelmæssigheder; resultaterne af kontrollen bør indrapporteres ved hjælp af modellen i bilag II |
| --- | --- |

b)

coccidiostatika og/eller histomonostatika, uanset om de er tilladte eller ej som fodertilsætningsstoffer for bestemte dyrearter og -kategorier, der hyppigt forekommer i forblandinger og foderblandinger, der ikke må indeholde de pågældende stoffer; kontrollen bør målrettes mod de pågældende stoffer i forblandinger og foderblandinger, hvis der efter den kompetente myndigheds opfattelse er øget sandsynlighed for at finde uregelmæssigheder; resultaterne af kontrollen bør indrapporteres ved hjælp af modellen i bilag II

| c) | gennemførelsen af udfasningen af antibiotika som fodertilsætningsstoffer, jf. bilag II |
| --- | --- |

c)

gennemførelsen af udfasningen af antibiotika som fodertilsætningsstoffer, jf. bilag II

| d) | gennemførelsen af restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler, jf. bilag III |
| --- | --- |

d)

gennemførelsen af restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler, jf. bilag III

| e) | indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin, jf. bilag IV |
| --- | --- |

e)

indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin, jf. bilag IV

| 2) | medtager resultaterne af det samordnede kontrolprogram, jf. punkt 1, i et særskilt kapitel i den årlige rapport om kontrolaktiviteter, der skal indsendes senest den 1. april 2007 og den seneste version af den harmoniserede rapportmodel. |
| --- | --- |

2)

medtager resultaterne af det samordnede kontrolprogram, jf. punkt 1, i et særskilt kapitel i den årlige rapport om kontrolaktiviteter, der skal indsendes senest den 1. april 2007 og den seneste version af den harmoniserede rapportmodel.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 265 af 8.11.1995, s. 17. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/46/EF (EFT L 234 af 1.9.2001, s. 55).

1

(2)  EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2005/8/EF (EUT L 27 af 29.1.2005, s. 44).

2

(3)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29. Ændret ved forordning (EF) nr. 378/2005 (EUT L 59 af 5.3.2005, s. 8).

3

(4)  EUT L 187 af 26.7.2003, s. 11. Ændret ved forordning (EF) nr. 2112/2003 (EUT L 317 af 2.12.2003, s. 22).

4

---

BILAG I

Koncentrationen af visse mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner) i foderstoffer

Individuelle resultater af alle analyserede prøver; model til indberetning, jf. punkt 1, litra a)

| Foderstoffer | Prøveudtagning
  (stikprøver eller målrettet) | Type og koncentration af mykotoksiner (μg/kg foderstof, beregnet ved et vandindhold på 12 %) |
| --- | --- | --- |
| Kategori (1) | Type (2) | Oprindelsesland | Aflatoksin B1 | Ochratoksin A | Zearalenon | Deoxynivalenol | Fumonisiner (3) | T-2- og HT-2-toksiner (4) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Foderstoffer

Prøveudtagning

(stikprøver eller målrettet)

Type og koncentration af mykotoksiner (μg/kg foderstof, beregnet ved et vandindhold på 12 %)

Kategori (1)

Type (2)

Oprindelsesland

Aflatoksin B1

Ochratoksin A

Zearalenon

Deoxynivalenol

Fumonisiner (3)

T-2- og HT-2-toksiner (4)

Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om følgende:

| — | de foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af overskridelse af grænseværdierne for aflatoksin B1 |
| --- | --- |

—

de foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af overskridelse af grænseværdierne for aflatoksin B1

| — | de analysemetoder, der er anvendt |
| --- | --- |

—

de analysemetoder, der er anvendt

| — | detektionsgrænserne. |
| --- | --- |

—

detektionsgrænserne.

---

(1)  Angiv en af følgende kategorier: fodermiddel, fodertilsætningsstof, forblanding, tilskudsfoder, fuldfoder, foderblanding.

(2)  Angiv en af følgende typer: a) for fodermidler: navnet på fodermidlet som fastsat i del B i bilaget til Rådets direktiv 96/25/EF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 35), b) for andre foderstoffer: målarten.

(3)  Koncentrationen af fumonisin B1 og B2 kan anføres som summen af begge.

(4)  Koncentrationen af T-2- og HT-2-toksiner kan anføres som summen af begge.

---

BILAG II

Forekomst af bestemte lægemidler, der ikke er godkendt som fodertilsætningsstoffer

Visse lægemidler kan lovligt forekomme som tilsætningsstoffer i forblandinger og foderblandinger til bestemte dyrearter og -kategorier, hvis de lever op til kravene i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1831/2003.

Hvis der i foderstoffer forekommer lægemidler, der ikke er tilladt for visse dyrearter og -kategorier, er der tale om en overtrædelse.

De lægemidler, der skal kontrolleres for, bør vælges blandt følgende:

| 1) | Lægemidler, der udelukkende er tilladt som fodertilsætningsstoffer til bestemte dyrearter og -kategorier: | decoquinat (Deccox) |
| --- | --- | --- |

1)

Lægemidler, der udelukkende er tilladt som fodertilsætningsstoffer til bestemte dyrearter og -kategorier:

decoquinat (Deccox)

| | diclazuril (Clinacox 0,2 %) |
| --- | --- |

diclazuril (Clinacox 0,2 %)

| | halofuginonhydrobromid (Stenorol) |
| --- | --- |

halofuginonhydrobromid (Stenorol)

| | lasalocid A-natrium (Avatec 15 %) |
| --- | --- |

lasalocid A-natrium (Avatec 15 %)

| | alphamaduramicinammonium (Cygro 1 %) |
| --- | --- |

alphamaduramicinammonium (Cygro 1 %)

| | monensinnatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200) |
| --- | --- |

monensinnatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200)

| | narasin (Monteban) |
| --- | --- |

narasin (Monteban)

| | narasin — nicarbazin (Maxiban G160) |
| --- | --- |

narasin — nicarbazin (Maxiban G160)

| | robenidinhydrochlorid (Cycostat 66 G) |
| --- | --- |

robenidinhydrochlorid (Cycostat 66 G)

| | salinomycinnatrium (Sacox 120G, 120) |
| --- | --- |

salinomycinnatrium (Sacox 120G, 120)

| | semduramicinnatrium (Aviax 5 %). |
| --- | --- |

semduramicinnatrium (Aviax 5 %).

| 2) | Lægemidler, der ikke længere er tilladt som fodertilsætningsstoffer: | amprolium |
| --- | --- | --- |

2)

Lægemidler, der ikke længere er tilladt som fodertilsætningsstoffer:

amprolium

| | amprolium/etopabat |
| --- | --- |

amprolium/etopabat

| | arprinocid |
| --- | --- |

arprinocid

| | avilamycin |
| --- | --- |

avilamycin

| | avoparcin |
| --- | --- |

avoparcin

| | carbadox |
| --- | --- |

carbadox

| | dimetridazol |
| --- | --- |

dimetridazol

| | dinitolmid |
| --- | --- |

dinitolmid

| | flavophospholipol |
| --- | --- |

flavophospholipol

| | ipronidazol |
| --- | --- |

ipronidazol

| | meticlorpindol |
| --- | --- |

meticlorpindol

| | meticlorpindol/methylbenzoquat |
| --- | --- |

meticlorpindol/methylbenzoquat

| | nicarbazin |
| --- | --- |

nicarbazin

| | nifursol |
| --- | --- |

nifursol

| | olaquindox |
| --- | --- |

olaquindox

| | ronidazol |
| --- | --- |

ronidazol

| | spiramycin |
| --- | --- |

spiramycin

| | tetracykliner |
| --- | --- |

tetracykliner

| | tylosinphosphat |
| --- | --- |

tylosinphosphat

| | virginiamycin |
| --- | --- |

virginiamycin

| | zincbacitracin |
| --- | --- |

zincbacitracin

| | andre antimikrobielle stoffer. |
| --- | --- |

andre antimikrobielle stoffer.

| 3) | Lægemidler, der aldrig har været tilladt som fodertilsætningsstoffer:
  andre stoffer
  Individuelle resultater af alle prøver, der ikke overholder reglerne; model til indrapportering, jf. punkt 1, litra b)









  Type foderstof
  (dyreart og -kategori) | Påvist stof | Konstateret indhold | Årsag til overtrædelsen (1) | Foranstaltning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3)

Lægemidler, der aldrig har været tilladt som fodertilsætningsstoffer:

andre stoffer

Individuelle resultater af alle prøver, der ikke overholder reglerne; model til indrapportering, jf. punkt 1, litra b)

Type foderstof

(dyreart og -kategori)

Påvist stof

Konstateret indhold

Årsag til overtrædelsen (1)

Foranstaltning

Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om følgende:

| — | samlet antal analyserede prøver |
| --- | --- |

—

samlet antal analyserede prøver

| — | navnene på de stoffer, undersøgelserne har omfattet |
| --- | --- |

—

navnene på de stoffer, undersøgelserne har omfattet

| — | de analysemetoder, der er anvendt |
| --- | --- |

—

de analysemetoder, der er anvendt

| — | detektionsgrænserne. |
| --- | --- |

—

detektionsgrænserne.

---

(1)  Årsagen til, at det ikke-tilladte stof forekommer i foderstoffet, som fastlagt efter en undersøgelse foretaget af den kompetente myndighed.

---

BILAG III

Restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler

Medlemsstaterne bør i 2006 gennemføre et samordnet program til kontrol af, om restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler overholdes, jf. dog artikel 3 i forordning (EF) nr. 882/2004 (1).

For at sikre, at forbuddet mod at fodre bestemte dyr med forarbejdet animalsk protein, jf. bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (2), anvendes effektivt, bør medlemsstaterne navnlig gennemføre et særligt kontrolprogram baseret på målrettet kontrol. I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 882/2004 bør kontrolprogrammet bygge på en risikobaseret strategi, der omfatter alle produktionstrin og alle typer af steder, hvor foder fremstilles og håndteres, og hvor der fodres med det. Medlemsstaterne bør lægge særlig vægt på at definere kriterier, der kan relateres til en risiko. De enkelte kriterier bør vægtes i forhold til risikoen. Kontrolhyppigheden og antallet af analyserede prøver på stederne bør stå i forhold til den samlede vægtning, som de pågældende steder tillægges.

Ved udarbejdelsen af et kontrolprogram bør der tages hensyn til følgende vejledende lister over steder og kriterier:

| Sted | Kriterier | Vægtning |
| --- | --- | --- |
| Foderstofvirksomheder | — | Foderstofvirksomheder med to produktionskæder, der producerer såvel foderblandinger til drøvtyggere som foderblandinger til andre husdyr end drøvtyggere, der indeholder forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en dispensation |

Sted

Kriterier

Vægtning

Foderstofvirksomheder

—

Foderstofvirksomheder med to produktionskæder, der producerer såvel foderblandinger til drøvtyggere som foderblandinger til andre husdyr end drøvtyggere, der indeholder forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en dispensation

| — | Foderstofvirksomheder, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne |
| --- | --- |

—

Foderstofvirksomheder, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

| — | Foderstofvirksomheder, der anvender store mængder importerede foderstoffer med højt proteinindhold, f.eks. fiskemel, sojaskrå, majsglutenmel og proteinkoncentrater |
| --- | --- |

—

Foderstofvirksomheder, der anvender store mængder importerede foderstoffer med højt proteinindhold, f.eks. fiskemel, sojaskrå, majsglutenmel og proteinkoncentrater

| — | Foderstofvirksomheder, der producerer store mængder foderblandinger |
| --- | --- |

—

Foderstofvirksomheder, der producerer store mængder foderblandinger

| — | Risiko for krydskontaminering som følge af interne arbejdsgange (siloer med bestemt indhold, kontrol af, om produktionskæderne reelt er adskilt, kontrol af ingredienser, internt laboratorium og prøveudtagningsprocedurer) |
| --- | --- |

—

Risiko for krydskontaminering som følge af interne arbejdsgange (siloer med bestemt indhold, kontrol af, om produktionskæderne reelt er adskilt, kontrol af ingredienser, internt laboratorium og prøveudtagningsprocedurer)

Grænsekontrolsteder og andre indgangssteder til Fællesskabet

| — | Import af store/små mængder foderstoffer |
| --- | --- |

—

Import af store/små mængder foderstoffer

| — | Foderstoffer med højt proteinindhold |
| --- | --- |

—

Foderstoffer med højt proteinindhold

Bedrifter

| — | Hjemmeblandere, der anvender forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en dispensation |
| --- | --- |

—

Hjemmeblandere, der anvender forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en dispensation

| — | Bedrifter, der holder drøvtyggere og andre arter (risiko for krydsfodring) |
| --- | --- |

—

Bedrifter, der holder drøvtyggere og andre arter (risiko for krydsfodring)

| — | Bedrifter, der køber foderstoffer i løs vægt |
| --- | --- |

—

Bedrifter, der køber foderstoffer i løs vægt

Forhandlere

| — | Lagre, herunder midlertidige lagre, for foderstoffer med højt proteinindhold |
| --- | --- |

—

Lagre, herunder midlertidige lagre, for foderstoffer med højt proteinindhold

| — | Omfattende handel med foderstoffer i løs vægt |
| --- | --- |

—

Omfattende handel med foderstoffer i løs vægt

| — | Forhandlere af udenlandsk producerede foderblandinger |
| --- | --- |

—

Forhandlere af udenlandsk producerede foderblandinger

Mobile blandere

| — | Blandere, der fremstiller foder til såvel drøvtyggere som andre dyr end drøvtyggere |
| --- | --- |

—

Blandere, der fremstiller foder til såvel drøvtyggere som andre dyr end drøvtyggere

| — | Blandere, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne |
| --- | --- |

—

Blandere, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

| — | Blandere, der iblander foderstoffer med højt proteinindhold |
| --- | --- |

—

Blandere, der iblander foderstoffer med højt proteinindhold

| — | Blandere med stor produktion af foderstoffer |
| --- | --- |

—

Blandere med stor produktion af foderstoffer

| — | Blandere, der betjener et stort antal bedrifter, herunder bedrifter med drøvtyggere |
| --- | --- |

—

Blandere, der betjener et stort antal bedrifter, herunder bedrifter med drøvtyggere

Transportmidler

| — | Køretøjer, der anvendes til transport af forarbejdede animalske proteiner og foderstoffer |
| --- | --- |

—

Køretøjer, der anvendes til transport af forarbejdede animalske proteiner og foderstoffer

| — | Køretøjer, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne |
| --- | --- |

—

Køretøjer, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

Som alternativ til disse vejledende steder og kriterier kan medlemsstaterne inden den 31. marts 2006 sende Kommissionen deres egen risikovurdering.

Prøveudtagningen bør målrettes mod partier eller aktiviteter, hvor der er størst sandsynlighed for krydskontaminering med forbudte forarbejdede proteiner (første parti efter transport i løs vægt af foderstoffer, som indeholder animalske proteiner, der er forbudt i det pågældende parti, tekniske problemer eller ændringer i produktionskæderne og ændringer i lagre eller siloer til materiale i løs vægt).

Kontrollen kan desuden udvides til at omfatte analyse af støv på køretøjer, produktionsudstyr og lagerarealer.

I en medlemsstat bør der mindst foretages 10 kontroller pr. år pr. 100 000 tons foderblanding, der fremstilles. I en medlemsstat bør der mindst udtages 20 officielle prøver pr. år pr. 100 000 tons foderblanding, der fremstilles. Indtil alternative metoder er godkendt, bør prøverne analyseres ved identificering og skøn ved mikroskopi i henhold til Kommissionens direktiv 2003/126/EF (3). Påvisning af animalske proteiner fortolkes i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 999/2001.

Resultaterne af kontrolprogrammerne meddeles Kommissionen i følgende format:

Oversigt over kontrollen af fodringsrestriktioner vedrørende foder af animalsk oprindelse (fodring med forbudte forarbejdede animalske proteiner)

A.   Dokumenterede kontroller

| Trin | Antal kontroller, herunder kontrol af forekomst af forarbejdede animalske proteiner | Antal overtrædelser, der er konstateret ved dokumentkontrol og lign. i stedet for laboratorieundersøgelser |
| --- | --- | --- |
| Import af fodermidler | | |
| Opbevaring af fodermidler | | |
| Foderstofvirksomheder | | |
| Hjemmeblandere/mobile blandere | | |
| Foderstofmellemhandlere | | |
| Transportmiddel | | |
| Bedrifter med andre husdyr end drøvtyggere | | |
| Bedrifter med drøvtyggere | | |
| Andre:... | | |

Trin

Antal kontroller, herunder kontrol af forekomst af forarbejdede animalske proteiner

Antal overtrædelser, der er konstateret ved dokumentkontrol og lign. i stedet for laboratorieundersøgelser

Import af fodermidler

Opbevaring af fodermidler

Foderstofvirksomheder

Hjemmeblandere/mobile blandere

Foderstofmellemhandlere

Transportmiddel

Bedrifter med andre husdyr end drøvtyggere

Bedrifter med drøvtyggere

Andre:...

B.   Prøveudtagning og undersøgelse af fodermidler og foderblandinger vedrørende forarbejdede animalske proteiner

| Sted | Antal officielle prøver, der er undersøgt for forarbejdede animalske proteiner | Antal prøver, der ikke var i overensstemmelse med reglerne |
| --- | --- | --- |
| Forekomst af forarbejdet animalsk protein af landdyr | Forekomst af forarbejdet animalsk protein af fisk |
| Fodermidler | Foderblandinger | Fodermidler | Foderblandinger | Fodermidler | Foderblandinger |
| til drøvtyggere | til andre dyr end drøvtyggere | til drøvtyggere | til andre dyr end drøvtyggere | til drøvtyggere | til andre dyr end drøvtyggere |
| Ved import | | | | | | | | | |
| Foderstofvirksomheder | | | | | | | | | |
| Mellemhandlere/lager | | | | | | | | | |
| Transportmiddel | | | | | | | | | |
| Hjemmeblandere/mobile blandere | | | | | | | | | |
| På bedrifter | | | | | | | | | |
| Andre:... | | | | | | | | | |

Sted

Antal officielle prøver, der er undersøgt for forarbejdede animalske proteiner

Antal prøver, der ikke var i overensstemmelse med reglerne

Forekomst af forarbejdet animalsk protein af landdyr

Forekomst af forarbejdet animalsk protein af fisk

Fodermidler

Foderblandinger

Fodermidler

Foderblandinger

Fodermidler

Foderblandinger

til drøvtyggere

til andre dyr end drøvtyggere

til drøvtyggere

til andre dyr end drøvtyggere

til drøvtyggere

til andre dyr end drøvtyggere

Ved import

Foderstofvirksomheder

Mellemhandlere/lager

Transportmiddel

Hjemmeblandere/mobile blandere

På bedrifter

Andre:...

C.   Oversigt over forbudte forarbejdede animalske proteiner, der er fundet i prøver af foderstoffer bestemt til drøvtyggere

| | Måned (for prøveudtagning) | Kontamineringens art, omfang og oprindelse | Sanktioner (eller andre foranstaltninger) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |
| | | | |

Måned (for prøveudtagning)

Kontamineringens art, omfang og oprindelse

Sanktioner (eller andre foranstaltninger)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

(2)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

(3)  EUT L 339 af 24.12.2003, s. 78.

---

BILAG IV

Individuelle resultater af alle prøver (både prøver, der viser overensstemmelse med reglerne, og prøver, der ikke viser overensstemmelse med reglerne) vedrørende indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin

| Type foderblanding
  (dyreart og -kategori) | Sporstof
  (kobber eller zink) | Konstateret indhold
  (mg pr. kg fuldfoder) | Årsag til overskridelse af maksimumsindholdet (1) | Foranstaltning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Type foderblanding

(dyreart og -kategori)

Sporstof

(kobber eller zink)

Konstateret indhold

(mg pr. kg fuldfoder)

Årsag til overskridelse af maksimumsindholdet (1)

Foranstaltning

---

(1)  Som fastlagt efter en undersøgelse foretaget af den kompetente myndighed.

---

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/60

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. december 2005

om indførelse af supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om ophævelse af beslutning 2004/666/EF

(meddelt under nummer K(2005) 5566)

(EØS-relevant tekst)

(2005/926/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 92/40/EØF af 19. maj 1992 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza (3), særlig artikel 16,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (4), særlig artikel 4, stk. 3, og artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2002/975/EF af 12. december 2002 om indførelse af vaccination som supplement til foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om særlige foranstaltninger til kontrol af flytninger (5) blev der gennemført et vaccinationsprogram i dele af Norditalien for at bekæmpe infektioner med en lavpatogen aviær influenzavirusstamme af subtype H7N3. Der blev anvendt en DIVA-strategi (differentiering mellem inficerede og vaccinerede dyr) med brug af en heterolog vaccine af subtype H7N1, som gør det muligt at skelne mellem inficeret og vaccineret fjerkræ. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2002/975/EF af 12. december 2002 om indførelse af vaccination som supplement til foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om særlige foranstaltninger til kontrol af flytninger (5) blev der gennemført et vaccinationsprogram i dele af Norditalien for at bekæmpe infektioner med en lavpatogen aviær influenzavirusstamme af subtype H7N3. Der blev anvendt en DIVA-strategi (differentiering mellem inficerede og vaccinerede dyr) med brug af en heterolog vaccine af subtype H7N1, som gør det muligt at skelne mellem inficeret og vaccineret fjerkræ.

| (2) | I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2004/666/EF af 29. september 2004 om indførelse af vaccination som supplement til foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om særlige foranstaltninger til kontrol af flytninger samt om ophævelse af beslutning 2002/975/EF (6) er der godkendt et nyt vaccinationsprogram for et område i Italien, som er mindre end området under vaccinationskampagnen i henhold til beslutning 2002/975/EF. Det nye program gennemføres med en bivalent vaccine, der indeholder aviær influenza af både subtype H5 og H7. Denne slags vaccination fortsætter mindst indtil den 31. december 2005. Beslutning 2004/666/EF indeholder desuden et forbud mod handel inden for EF med levende fjerkræ og rugeæg, der kommer fra og/eller har oprindelse i vaccinationsområdet, og bestemmelser om vilkårene for handel inden for EF med fersk kød fra vaccineret fjerkræ, jf. artikel 3 i beslutning 2004/666/EF. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2004/666/EF af 29. september 2004 om indførelse af vaccination som supplement til foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om særlige foranstaltninger til kontrol af flytninger samt om ophævelse af beslutning 2002/975/EF (6) er der godkendt et nyt vaccinationsprogram for et område i Italien, som er mindre end området under vaccinationskampagnen i henhold til beslutning 2002/975/EF. Det nye program gennemføres med en bivalent vaccine, der indeholder aviær influenza af både subtype H5 og H7. Denne slags vaccination fortsætter mindst indtil den 31. december 2005. Beslutning 2004/666/EF indeholder desuden et forbud mod handel inden for EF med levende fjerkræ og rugeæg, der kommer fra og/eller har oprindelse i vaccinationsområdet, og bestemmelser om vilkårene for handel inden for EF med fersk kød fra vaccineret fjerkræ, jf. artikel 3 i beslutning 2004/666/EF.

| (3) | Resultaterne af vaccinationsprogrammet, der er fastlagt i beslutning 2004/666/EF, og som der er aflagt rapporter om på adskillige møder i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, var generelt positive. |
| --- | --- |

(3)

Resultaterne af vaccinationsprogrammet, der er fastlagt i beslutning 2004/666/EF, og som der er aflagt rapporter om på adskillige møder i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, var generelt positive.

| (4) | Som et resultat af den gunstige situation i vaccinationsområdet, jf. beslutning 2004/666/EF, og i lyset af de større erfaringer med anvendelse af vaccination bør afsendelse fra Italien af slagtefjerkræ, rugeæg og daggamle kyllinger tillades på visse betingelser. |
| --- | --- |

(4)

Som et resultat af den gunstige situation i vaccinationsområdet, jf. beslutning 2004/666/EF, og i lyset af de større erfaringer med anvendelse af vaccination bør afsendelse fra Italien af slagtefjerkræ, rugeæg og daggamle kyllinger tillades på visse betingelser.

| (5) | I lyset af den særlige risiko for at indslæbe aviær influenza i de pågældende områder i Italien og på grundlag af Italien ansøgning ved brev af 23. juni 2005 om godkendelse af et ændret vaccinationsprogram synes det hensigtsmæssigt fortsat at vaccinere i områder, hvor risikoen for indslæbning af sygdom er større. Der bør endvidere gennemføres intensiv kontrol og overvågning i såvel vaccinationsområdet som i de tilstødende områder. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af den særlige risiko for at indslæbe aviær influenza i de pågældende områder i Italien og på grundlag af Italien ansøgning ved brev af 23. juni 2005 om godkendelse af et ændret vaccinationsprogram synes det hensigtsmæssigt fortsat at vaccinere i områder, hvor risikoen for indslæbning af sygdom er større. Der bør endvidere gennemføres intensiv kontrol og overvågning i såvel vaccinationsområdet som i de tilstødende områder.

| (6) | Der bør desuden anvendes særlige prøveudtagnings- og testprocedurer for slagtefjerkræ. |
| --- | --- |

(6)

Der bør desuden anvendes særlige prøveudtagnings- og testprocedurer for slagtefjerkræ.

| (7) | Af hensyn til klarheden i fællesskabslovgivningen bør beslutning 2004/666/EF ophæves og erstattes af nærværende beslutning. |
| --- | --- |

(7)

Af hensyn til klarheden i fællesskabslovgivningen bør beslutning 2004/666/EF ophæves og erstattes af nærværende beslutning.

| (8) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Godkendelse af vaccinationsprogrammet

1.   Det ændrede vaccinationsprogram mod aviær influenza (i det følgende benævnt »vaccinationsprogrammet«), som Italien forelagde for Kommissionen den 23. juni 2005, godkendes.

Vaccinationsprogrammet gennemføres med en bivalent vaccine i de områder, der er opført i bilag I (i det følgende benævnt »vaccinationsområdet«). Vaccinations-programmet skal gennemføres effektivt.

2.   Der foretages intensiv kontrol og overvågning som fastsat i vaccinationsprogrammet i vaccinationsområdet og i de områder, der er opført i bilag III.

Artikel 2

Restriktioner med hensyn til flytning af levende fjerkræ, rugeæg, daggamle kyllinger og fersk fjerkrækød

Restriktionerne med hensyn til flytning af levende fjerkræ, rugeæg, daggamle kyllinger og fersk fjerkrækød til, fra og inden for vaccinationsområdet og fra bedrifter, som ligger i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i vaccinations-programmet, anvendes i overensstemmelse med artikel 3-9 i denne beslutning.

Artikel 3

Restriktioner med hensyn til afsendelse af levende fjerkræ, rugeæg og daggamle kyllinger

Der må ikke fra Italien afsendes levende fjerkræ, rugeæg og daggamle kyllinger, der kommer fra og/eller har oprindelse på bedrifter i vaccinationsområdet eller bedrifter, som ligger i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i vaccinationsprogrammet.

Artikel 4

Undtagelse fra restriktioner med hensyn til afsendelse af slagtefjerkræ

1.   Uanset artikel 3 kan slagtefjerkræ, der kommer fra og/eller har oprindelse på bedrifter i vaccinationsområdet, afsendes fra Italien, hvis det pågældende fjerkræ:

| a) | kommer fra bedrifter, som ikke ligger i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i vaccinationsprogrammet |
| --- | --- |

a)

kommer fra bedrifter, som ikke ligger i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i vaccinationsprogrammet

| b) | har oprindelse i flokke, der regelmæssigt er blevet kontrolleret og testet for aviær influenza med negativt resultat, idet kontroldyr er undersøgt med særlig opmærksomhed |
| --- | --- |

b)

har oprindelse i flokke, der regelmæssigt er blevet kontrolleret og testet for aviær influenza med negativt resultat, idet kontroldyr er undersøgt med særlig opmærksomhed

| c) | har oprindelse i flokke, der er blevet klinisk undersøgt af en embedsdyrlæge inden for de sidste 48 timer før pålæsning, idet kontroldyr er undersøgt med særlig opmærksomhed |
| --- | --- |

c)

har oprindelse i flokke, der er blevet klinisk undersøgt af en embedsdyrlæge inden for de sidste 48 timer før pålæsning, idet kontroldyr er undersøgt med særlig opmærksomhed

| d) | har oprindelse i flokke, der er blevet serologisk testet med negativt resultat på det nationale laboratorium for aviær influenza, idet prøver er udtaget og testet efter proceduren i bilag II til denne beslutning |
| --- | --- |

d)

har oprindelse i flokke, der er blevet serologisk testet med negativt resultat på det nationale laboratorium for aviær influenza, idet prøver er udtaget og testet efter proceduren i bilag II til denne beslutning

| e) | sendes direkte til et slagteri og slagtes straks ved ankomsten. |
| --- | --- |

e)

sendes direkte til et slagteri og slagtes straks ved ankomsten.

2.   Ved test af flokke, jf. stk. 1, litra b), anvendes følgende test:

| a) | til vaccineret fjerkræ: det udviklede indirekte immunofluorescensassay (iIFA-test) |
| --- | --- |

a)

til vaccineret fjerkræ: det udviklede indirekte immunofluorescensassay (iIFA-test)

| b) | til ikke-vaccineret fjerkræ:






  i) | hæmagglutination-inhibitionstesten (HI) |
| --- | --- | --- |

b)

til ikke-vaccineret fjerkræ:

i)

hæmagglutination-inhibitionstesten (HI)

| ii) | AGID-testen |
| --- | --- |

ii)

AGID-testen

| iii) | ELISA-testen, eller |
| --- | --- |

iii)

ELISA-testen, eller

| iv) | iIFA-testen, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

iv)

iIFA-testen, hvis det er nødvendigt.

Artikel 5

Undtagelse fra restriktioner med hensyn til afsendelse af rugeæg

Uanset artikel 3 kan rugeæg, der kommer fra og/eller har oprindelse på bedrifter i vaccinationsområdet, afsendes fra Italien, hvis:

| a) | de kommer fra bedrifter, som ikke ligger i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i vaccinationsprogrammet |
| --- | --- |

a)

de kommer fra bedrifter, som ikke ligger i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i vaccinationsprogrammet

| b) | de kommer fra flokke, der regelmæssigt er blevet kontrolleret og testet for aviær influenza med negativt resultat ved anvendelse af de test, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

de kommer fra flokke, der regelmæssigt er blevet kontrolleret og testet for aviær influenza med negativt resultat ved anvendelse af de test, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2

| c) | de er desinficeret, inden de forlader bedriften |
| --- | --- |

c)

de er desinficeret, inden de forlader bedriften

| d) | de transporteres direkte til bestemmelsesrugeriet |
| --- | --- |

d)

de transporteres direkte til bestemmelsesrugeriet

| e) | bestemmelsesrugeriet kan sikre, at rugeæggene kan spores ved hjælp af optegnelserne på rugeæggenes oprindelsesbedrift og på bestemmelsesstedet for de daggamle kyllinger, som er klækket af de pågældende æg. |
| --- | --- |

e)

bestemmelsesrugeriet kan sikre, at rugeæggene kan spores ved hjælp af optegnelserne på rugeæggenes oprindelsesbedrift og på bestemmelsesstedet for de daggamle kyllinger, som er klækket af de pågældende æg.

Artikel 6

Undtagelse fra restriktioner med hensyn til afsendelse af daggamle kyllinger

Uanset artikel 3 kan daggamle kyllinger, der kommer fra og/eller har oprindelse på bedrifter i vaccinationsområdet, afsendes fra Italien, hvis de er klækket af rugeæg, der opfylder betingelserne i artikel 5.

Artikel 7

Dyresundhedscertifikater for sendinger af levende fjerkræ, rugeæg og daggamle kyllinger

I dyresundhedscertifikater, der ledsager sendinger af levende fjerkræ, rugeæg og daggamle kyllinger fra Italien, anføres følgende: »The animal health conditions of this consignment are in accordance with Commission Decision 2005/926/EF«.

Artikel 8

Restriktioner med hensyn til afsendelse og særlig mærkning af fersk fjerkrækød

1.   Fersk fjerkrækød, jf. artikel 2, mærkes i overensstemmelse med stk. 2 og må ikke afsendes fra Italien, hvis det er fra:

| a) | fjerkræ med oprindelse på bedrifter, som ligger i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i vaccinationsprogrammet |
| --- | --- |

a)

fjerkræ med oprindelse på bedrifter, som ligger i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i vaccinationsprogrammet

| b) | fjerkræ vaccineret mod aviær influenza |
| --- | --- |

b)

fjerkræ vaccineret mod aviær influenza

| c) | fjerkræ fra fjerkræflokke, der er testet seropositive for aviær influenza, og som er bestemt til slagtning under officiel kontrol i overensstemmelse med vaccinationsprogrammet. |
| --- | --- |

c)

fjerkræ fra fjerkræflokke, der er testet seropositive for aviær influenza, og som er bestemt til slagtning under officiel kontrol i overensstemmelse med vaccinationsprogrammet.

2.   Fersk fjerkrækød, jf. stk. 1, mærkes med et særligt sundheds- eller identifikationsmærke, der ikke må kunne forveksles med det sundhedsmærke, der er fastsat i kapitel XII i bilag I til Rådets direktiv 71/118/EF (7) og må især ikke være ovalt. Mærket skal indeholde virksomhedens autorisationsnummer, men ikke bogstaverne CE.

Artikel 9

Undtagelse fra restriktioner med hensyn til afsendelse af fersk fjerkrækød

Uanset artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 8, stk. 2, kan fersk kalkun- og kyllingekød fra fjerkræ, der er vaccineret mod aviær influenza med en heterolog vaccine af subtype H7N1 og H5N9, afsendes fra Italien, hvis det er fra kalkuner og kyllinger, der:

| a) | har oprindelse i flokke, der regelmæssigt er blevet kontrolleret og testet for aviær influenza med negativt resultat, idet kontroldyr er undersøgt med særlig opmærksomhed |
| --- | --- |

a)

har oprindelse i flokke, der regelmæssigt er blevet kontrolleret og testet for aviær influenza med negativt resultat, idet kontroldyr er undersøgt med særlig opmærksomhed

| b) | har oprindelse i flokke, ders er blevet klinisk undersøgt af en embedsdyrlæge inden for de sidste 48 timer før pålæsning, idet kontroldyr er undersøgt med særlig opmærksomhed |
| --- | --- |

b)

har oprindelse i flokke, ders er blevet klinisk undersøgt af en embedsdyrlæge inden for de sidste 48 timer før pålæsning, idet kontroldyr er undersøgt med særlig opmærksomhed

| c) | har oprindelse i flokke, der er blevet serologisk testet med negativt resultat på det nationale laboratorium for aviær influenza, idet prøver er udtaget og testet efter proceduren i bilag II til denne beslutning |
| --- | --- |

c)

har oprindelse i flokke, der er blevet serologisk testet med negativt resultat på det nationale laboratorium for aviær influenza, idet prøver er udtaget og testet efter proceduren i bilag II til denne beslutning

| d) | kommer fra flokke, der er blevet testet for aviær influenza med negativt resultat ved anvendelse af de test, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2 |
| --- | --- |

d)

kommer fra flokke, der er blevet testet for aviær influenza med negativt resultat ved anvendelse af de test, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2

| e) | holdes adskilt fra flokke, som ikke opfylder kravene i denne artikel |
| --- | --- |

e)

holdes adskilt fra flokke, som ikke opfylder kravene i denne artikel

| f) | sendes direkte til et slagteri og slagtes straks ved ankomsten. |
| --- | --- |

f)

sendes direkte til et slagteri og slagtes straks ved ankomsten.

Artikel 10

Sundhedscertifikat for fersk kalkun- og kyllingekød

Fersk kalkun- og kyllingekød, som opfylder betingelserne i artikel 9, skal ledsages af sundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med sundhedscertifikatmodellen i bilag VI til direktiv 71/118/EØF, og som i punkt IV, litra a) indeholder følgende attestering fra embedsdyrlægen:

»Det ovenfor beskrevne kalkunkød/kyllingekød (8) er i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2005/926/EF.

Artikel 11

Vask og desinfektion af emballage og transportmidler

Italien sørger for følgende i det vaccinationsområde, der er anført i bilag I:

| a) | Der anvendes kun engangsemballage eller emballage, der effektivt kan vaskes og desinficeres, til indsamling, opbevaring og transport af rugeæg og daggamle kyllinger. |
| --- | --- |

a)

Der anvendes kun engangsemballage eller emballage, der effektivt kan vaskes og desinficeres, til indsamling, opbevaring og transport af rugeæg og daggamle kyllinger.

| b) | Alle transportmidler, der anvendes til transport af levende fjerkræ, rugeæg, daggamle kyllinger, fersk fjerkrækød og fjerkræfoder, rengøres og desinficeres umiddelbart før og efter hver transport med desinfektionsmidler i overensstemmelse med de metoder, der er godkendt af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

b)

Alle transportmidler, der anvendes til transport af levende fjerkræ, rugeæg, daggamle kyllinger, fersk fjerkrækød og fjerkræfoder, rengøres og desinficeres umiddelbart før og efter hver transport med desinfektionsmidler i overensstemmelse med de metoder, der er godkendt af den kompetente myndighed.

Artikel 12

Rapporter

Italien forelægger senest seks måneder efter denne beslutnings ikrafttrædelse og derefter hver sjette måned en rapport for Kommissionen med oplysninger om, hvor effektivt vaccinationsprogrammet har været.

Artikel 13

Ophævelse

Beslutning 2004/666/EF ophæves.

Artikel 14

Anvendelse

Denne beslutning anvendes fra tiendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 15

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33). Berigtiget i EUT L 195 af 2.6.2004, s. 12.

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/33/EF (EFT L 315 af 19.11.2002, s. 14).

2

(3)  EFT L 167 af 22.6.1992, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

3

(4)  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

4

(5)  EFT L 337 af 13.12.2002, s. 87. Ændret ved beslutning 2004/159/EF (EUT L 50 af 20.2.2004, s. 63).

5

(6)  EUT L 303 af 30.9.2004, s. 35. Ændret ved beslutning 2005/10/EF (EUT L 4 af 6.1.2005, s. 15).

6

(7)  EFT L 55 af 8.3.1971, s. 23.

7

(8)  Det ikke relevante overstreges.«.

8

---

BILAG I

VACCINATIONSOMRÅDE, HVOR DER VACCINERES MED BIVALENT VACCINE

Regionen Veneto

| Provinsen Verona |
| --- |
| ALBAREDO D'ADIGE | |
| ANGIARI | |
| ARCOLE | |
| BELFIORE | |
| BONAVIGO | |
| BOVOLONE | |
| BUTTAPIETRA | |
| CALDIERO | området syd for motorvej A4 |
| CASALEONE | |
| CASTEL D'AZZANO | |
| CASTELNUOVO DEL GARDA | området syd for motorvej A4 |
| CEREA | |
| COLOGNA VENETA | |
| COLOGNOLA AI COLLI | området syd for motorvej A4 |
| CONCAMARISE | |
| ERBÈ | |
| GAZZO VERONESE | |
| ISOLA DELLA SCALA | |
| ISOLA RIZZA | |
| LAVAGNO | området syd for motorvej A4 |
| MINERBE | |
| MONTEFORTE D'ALPONE | området syd for motorvej A4 |
| MOZZECANE | |
| NOGARA | |
| NOGAROLE ROCCA | |
| OPPEANO | |
| PALÙ | |
| PESCHIERA DEL GARDA | området syd for motorvej A4 |
| POVEGLIANO VERONESE | |
| PRESSANA | |
| RONCO ALL'ADIGE | |
| ROVERCHIARA | |
| ROVEREDO DI GUÀ | |
| SALIZZOLE | |
| SAN BONIFACIO | området syd for motorvej A4 |
| SAN GIOVANNI LUPATOTO | området syd for motorvej A4 |
| SANGUINETTO | |
| SAN MARTINO BUON ALBERGO | området syd for motorvej A4 |
| SAN PIETRO DI MORUBIO | |
| SOAVE | området syd for motorvej A4 |
| SOMMACAMPAGNA | området syd for motorvej A4 |
| SONA | området syd for motorvej A4 |
| SORGÀ | |
| TREVENZUOLO | |
| VALEGGIO SUL MINCIO | |
| VERONA | området syd for motorvej A4 |
| VERONELLA | |
| VIGASIO | |
| VILLAFRANCA DI VERONA | |
| ZEVIO | |
| ZIMELLA | |

Provinsen Verona

ALBAREDO D'ADIGE

ANGIARI

ARCOLE

BELFIORE

BONAVIGO

BOVOLONE

BUTTAPIETRA

CALDIERO

området syd for motorvej A4

CASALEONE

CASTEL D'AZZANO

CASTELNUOVO DEL GARDA

området syd for motorvej A4

CEREA

COLOGNA VENETA

COLOGNOLA AI COLLI

området syd for motorvej A4

CONCAMARISE

ERBÈ

GAZZO VERONESE

ISOLA DELLA SCALA

ISOLA RIZZA

LAVAGNO

området syd for motorvej A4

MINERBE

MONTEFORTE D'ALPONE

området syd for motorvej A4

MOZZECANE

NOGARA

NOGAROLE ROCCA

OPPEANO

PALÙ

PESCHIERA DEL GARDA

området syd for motorvej A4

POVEGLIANO VERONESE

PRESSANA

RONCO ALL'ADIGE

ROVERCHIARA

ROVEREDO DI GUÀ

SALIZZOLE

SAN BONIFACIO

området syd for motorvej A4

SAN GIOVANNI LUPATOTO

området syd for motorvej A4

SANGUINETTO

SAN MARTINO BUON ALBERGO

området syd for motorvej A4

SAN PIETRO DI MORUBIO

SOAVE

området syd for motorvej A4

SOMMACAMPAGNA

området syd for motorvej A4

SONA

området syd for motorvej A4

SORGÀ

TREVENZUOLO

VALEGGIO SUL MINCIO

VERONA

området syd for motorvej A4

VERONELLA

VIGASIO

VILLAFRANCA DI VERONA

ZEVIO

ZIMELLA

Regionen Lombardia

| Provinsen Brescia |
| --- |
| ACQUAFREDDA | |
| ALFIANELLO | |
| BAGNOLO MELLA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BORGOSATOLLO | |
| BRESCIA | området syd for motorvej A4 |
| CALCINATO | området syd for motorvej A4 |
| CALVISANO | |
| CAPRIANO DEL COLLE | |
| CARPENEDOLO | |
| CASTENEDOLO | området syd for motorvej A4 |
| CIGOLE | |
| DELLO | |
| DESENZANO DEL GARDA | området syd for motorvej A4 |
| FIESSE | |
| FLERO | |
| GAMBARA | |
| GHEDI | |
| GOTTOLENGO | |
| ISORELLA | |
| LENO | |
| LONATO | området syd for motorvej A4 |
| MANERBIO | |
| MILZANO | |
| MONTICHIARI | |
| MONTIRONE | |
| OFFLAGA | |
| PAVONE DEL MELLA | |
| PONCARALE | |
| PONTEVICO | |
| POZZOLENGO | området syd for motorvej A4 |
| PRALBOINO | |
| QUINZANO D'OGLIO | |
| REMEDELLO | |
| REZZATO | området syd for motorvej A4 |
| SAN GERVASIO BRESCIANO | |
| SAN ZENO NAVIGLIO | |
| SENIGA | |
| VEROLANUOVA | |
| VEROLAVECCHIA | |
| VISANO | |
| Provinsen Mantova |
| CASTIGLIONE DELLE STIVIERE | |
| CAVRIANA | |
| CERESARA | |
| GOITO | |
| GUIDIZZOLO | |
| MARMIROLO | |
| MEDOLE | |
| MONZAMBANO | |
| PONTI SUL MINCIO | |
| ROVERBELLA | |
| SOLFERINO | |
| VOLTA MANTOVANA | |

Provinsen Brescia

ACQUAFREDDA

ALFIANELLO

BAGNOLO MELLA

BASSANO BRESCIANO

BORGOSATOLLO

BRESCIA

området syd for motorvej A4

CALCINATO

området syd for motorvej A4

CALVISANO

CAPRIANO DEL COLLE

CARPENEDOLO

CASTENEDOLO

området syd for motorvej A4

CIGOLE

DELLO

DESENZANO DEL GARDA

området syd for motorvej A4

FIESSE

FLERO

GAMBARA

GHEDI

GOTTOLENGO

ISORELLA

LENO

LONATO

området syd for motorvej A4

MANERBIO

MILZANO

MONTICHIARI

MONTIRONE

OFFLAGA

PAVONE DEL MELLA

PONCARALE

PONTEVICO

POZZOLENGO

området syd for motorvej A4

PRALBOINO

QUINZANO D'OGLIO

REMEDELLO

REZZATO

området syd for motorvej A4

SAN GERVASIO BRESCIANO

SAN ZENO NAVIGLIO

SENIGA

VEROLANUOVA

VEROLAVECCHIA

VISANO

Provinsen Mantova

CASTIGLIONE DELLE STIVIERE

CAVRIANA

CERESARA

GOITO

GUIDIZZOLO

MARMIROLO

MEDOLE

MONZAMBANO

PONTI SUL MINCIO

ROVERBELLA

SOLFERINO

VOLTA MANTOVANA

---

BILAG II

PRØVEUDTAGNINGS- OG TESTPROCEDURE

1.   Indledning og generel anvendelse

Det udviklede indirekte immunofluorescensassay (iIFA-test) anvendes til at skelne mellem kalkuner og kyllinger, som er vaccineret med en inaktiveret influenzavaccine, og kalkuner og kyllinger, som er naturligt inficeret med en vild virusstamme, i forbindelse med en DIVA-vaccinationsstrategi (Differentiating Infected from Vaccinated Animals) med anvendelse af en heterolog subtypevaccine fra den vilde virussubtype.

2.   Anvendelse af testen ved afsendelse af fersk kalkun- og kyllingekød fra vaccinationsområdet i Italien

Kød fra kalkun- og kyllingeflokke, der er vaccineret mod aviær influenza, kan afsendes fra Italien, forudsat at en embedsdyrlæge har taget blodprøver inden for de sidste syv dage før slagtningen fra mindst 10 vaccinerede kalkuner eller kyllinger bestemt til slagtning, hvis alle fuglene holdes i én bygning.

Hvis fjerkræ holdes i mere end én gruppe eller bygning, udtages der dog prøver fra mindst 20 vaccinerede fugle, der er udvalgt tilfældigt blandt alle grupper eller bygninger på bedriften.

3.   Anvendelse af testen ved afsendelse af slagtefjerkræ fra vaccinationsområdet i Italien

Slagtefjerkræ med oprindelse i vaccinationsområdet kan afsendes fra Italien, forudsat at alle fuglene har været holdt i én bygning, og at embedsdyrlægen har taget blodprøver inden for de sidste syv dage før afsendelsen fra mindst 10 fugle bestemt til slagtning. Hvis fjerkræ holdes i mere end én gruppe eller bygning, udtages der dog prøver fra mindst 20 fugle, der er udvalgt tilfældigt blandt alle grupper eller bygninger på bedriften.

---

BILAG III

OMRÅDER, SOM STØDER OP TIL VACCINATIONSOMRÅDET, OG HVOR DER FORETAGES INTENSIV KONTROL OG OVERVÅGNING

Regionen Lombardia

| Provinsen Bergamo |
| --- |
| ANTEGNATE | |
| BAGNATICA | området syd for motorvej A4 |
| BARBATA | |
| BARIANO | |
| BOLGARE | området syd for motorvej A4 |
| CALCINATE | |
| CALCIO | |
| CASTELLI CALEPIO | området syd for motorvej A4 |
| CAVERNAGO | |
| CIVIDATE AL PIANO | |
| COLOGNO AL SERIO | |
| CORTENUOVA | |
| COSTA DI MEZZATE | området syd for motorvej A4 |
| COVO | |
| FARA OLIVANA CON SOLA | |
| FONTANELLA | |
| GHISALBA | |
| GRUMELLO DEL MONTE | området syd for motorvej A4 |
| ISSO | |
| MARTINENGO | |
| MORENGO | |
| MORNICO AL SERIO | |
| PAGAZZANO | |
| PALOSCO | |
| PUMENENGO | |
| ROMANO DI LOMBARDIA | |
| SERIATE | området syd for motorvej A4 |
| TELGATE | området syd for motorvej A4 |
| TORRE PALLAVICINA | |
| Provinsen Brescia |
| AZZANO MELLA | |
| BARBARIGA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BERLINGO | |
| BORGO SAN GIACOMO | |
| BRANDICO | |
| CASTEGNATO | området syd for motorvej A4 |
| CASTEL MELLA | |
| CASTELCOVATI | |
| CASTREZZATO | |
| CAZZAGO SAN MARTINO | området syd for motorvej A4 |
| CHIARI | |
| COCCAGLIO | |
| COLOGNE | |
| COMEZZANO-CIZZAGO | |
| CORZANO | |
| ERBUSCO | området syd for motorvej A4 |
| LOGRATO | |
| LONGHENA | |
| MACLODIO | |
| MAIRANO | |
| ORZINUOVI | |
| ORZIVECCHI | |
| OSPITALETTO | området syd for motorvej A4 |
| PALAZZOLO SULL'OGLIO | området syd for motorvej A4 |
| POMPIANO | |
| PONTOGLIO | |
| ROCCAFRANCA | |
| RONCADELLE | området syd for motorvej A4 |
| ROVATO | området syd for motorvej A4 |
| RUDIANO | |
| SAN PAOLO | |
| TORBOLE CASAGLIA | |
| TRAVAGLIATO | |
| TRENZANO | |
| URAGO D'OGLIO | |
| VILLACHIARA | |
| Provinsen Cremona |
| CAMISANO | |
| CASALE CREMASCO-VIDOLASCO | |
| CASALETTO DI SOPRA | |
| CASTEL GABBIANO | |
| SONCINO | |
| Provinsen Mantova |
| ACQUANEGRA SUL CHIESE | |
| ASOLA | |
| BIGARELLO | |
| CANNETO SULL'OGLIO | |
| CASALMORO | |
| CASALOLDO | |
| CASALROMANO | |
| CASTEL D'ARIO | |
| CASTEL GOFFREDO | |
| CASTELBELFORTE | |
| GAZOLDO DEGLI IPPOLITI | |
| MARIANA MANTOVANA | |
| PIUBEGA | |
| PORTO MANTOVANO | |
| REDONDESCO | |
| RODIGO | |
| RONCOFERRARO | |
| SAN GIORGIO DI MANTOVA | |
| VILLIMPENTA | |

Provinsen Bergamo

ANTEGNATE

BAGNATICA

området syd for motorvej A4

BARBATA

BARIANO

BOLGARE

området syd for motorvej A4

CALCINATE

CALCIO

CASTELLI CALEPIO

området syd for motorvej A4

CAVERNAGO

CIVIDATE AL PIANO

COLOGNO AL SERIO

CORTENUOVA

COSTA DI MEZZATE

området syd for motorvej A4

COVO

FARA OLIVANA CON SOLA

FONTANELLA

GHISALBA

GRUMELLO DEL MONTE

området syd for motorvej A4

ISSO

MARTINENGO

MORENGO

MORNICO AL SERIO

PAGAZZANO

PALOSCO

PUMENENGO

ROMANO DI LOMBARDIA

SERIATE

området syd for motorvej A4

TELGATE

området syd for motorvej A4

TORRE PALLAVICINA

Provinsen Brescia

AZZANO MELLA

BARBARIGA

BASSANO BRESCIANO

BERLINGO

BORGO SAN GIACOMO

BRANDICO

CASTEGNATO

området syd for motorvej A4

CASTEL MELLA

CASTELCOVATI

CASTREZZATO

CAZZAGO SAN MARTINO

området syd for motorvej A4

CHIARI

COCCAGLIO

COLOGNE

COMEZZANO-CIZZAGO

CORZANO

ERBUSCO

området syd for motorvej A4

LOGRATO

LONGHENA

MACLODIO

MAIRANO

ORZINUOVI

ORZIVECCHI

OSPITALETTO

området syd for motorvej A4

PALAZZOLO SULL'OGLIO

området syd for motorvej A4

POMPIANO

PONTOGLIO

ROCCAFRANCA

RONCADELLE

området syd for motorvej A4

ROVATO

området syd for motorvej A4

RUDIANO

SAN PAOLO

TORBOLE CASAGLIA

TRAVAGLIATO

TRENZANO

URAGO D'OGLIO

VILLACHIARA

Provinsen Cremona

CAMISANO

CASALE CREMASCO-VIDOLASCO

CASALETTO DI SOPRA

CASTEL GABBIANO

SONCINO

Provinsen Mantova

ACQUANEGRA SUL CHIESE

ASOLA

BIGARELLO

CANNETO SULL'OGLIO

CASALMORO

CASALOLDO

CASALROMANO

CASTEL D'ARIO

CASTEL GOFFREDO

CASTELBELFORTE

GAZOLDO DEGLI IPPOLITI

MARIANA MANTOVANA

PIUBEGA

PORTO MANTOVANO

REDONDESCO

RODIGO

RONCOFERRARO

SAN GIORGIO DI MANTOVA

VILLIMPENTA

Regionen Veneto

| Provinsen Padova |
| --- |
| CARCERI | |
| CASALE DI SCODOSIA | |
| ESTE | |
| LOZZO ATESTINO | |
| MEGLIADINO SAN FIDENZIO | |
| MEGLIADINO SAN VITALE | |
| MONTAGNANA | |
| OSPEDALETTO EUGANEO | |
| PONSO | |
| SALETTO | |
| SANTA MARGHERITA D’ADIGE | |
| URBANA | |
| Provinsen Verona |
| BEVILACQUA | |
| BOSCHI SANT'ANNA | |
| BUSSOLENGO | |
| PESCANTINA | |
| SOMMACAMPAGNA | området nord for motorvej A4 |
| SONA | området nord for motorvej A4 |
| Provinsen Vicenza |
| AGUGLIARO | |
| ALBETTONE | |
| ALONTE | |
| ASIGLIANO VENETO | |
| BARBARANO VICENTINO | |
| CAMPIGLIA DEI BERICI | |
| CASTEGNERO | |
| LONIGO | |
| MONTEGALDA | |
| MONTEGALDELLA | |
| MOSSANO | |
| NANTO | |
| NOVENTA VICENTINA | |
| ORGIANO | |
| POIANA MAGGIORE | |
| SAN GERMANO DEI BERICI | |
| SOSSANO | |
| VILLAGA | |

Provinsen Padova

CARCERI

CASALE DI SCODOSIA

ESTE

LOZZO ATESTINO

MEGLIADINO SAN FIDENZIO

MEGLIADINO SAN VITALE

MONTAGNANA

OSPEDALETTO EUGANEO

PONSO

SALETTO

SANTA MARGHERITA D’ADIGE

URBANA

Provinsen Verona

BEVILACQUA

BOSCHI SANT'ANNA

BUSSOLENGO

PESCANTINA

SOMMACAMPAGNA

området nord for motorvej A4

SONA

området nord for motorvej A4

Provinsen Vicenza

AGUGLIARO

ALBETTONE

ALONTE

ASIGLIANO VENETO

BARBARANO VICENTINO

CAMPIGLIA DEI BERICI

CASTEGNERO

LONIGO

MONTEGALDA

MONTEGALDELLA

MOSSANO

NANTO

NOVENTA VICENTINA

ORGIANO

POIANA MAGGIORE

SAN GERMANO DEI BERICI

SOSSANO

VILLAGA

---

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

| 22.12.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 337/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 337/71

---

RÅDETS AFGØRELSE 2005/927/FUSP

af 21. december 2005

om gennemførelse af fælles holdning 2004/694/FUSP om yderligere foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet til Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til fælles holdning 2004/694/FUSP (1), særlig artikel 2, sammenholdt med artikel 23, stk. 2, andet led, i traktaten om Den Europæiske Union, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved fælles holdning 2004/694/FUSP vedtog Rådet foranstaltninger med henblik på at indefryse alle midler og økonomiske ressourcer, der tilhører de fysiske personer, mod hvem Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) har rejst tiltale. |
| --- | --- |

(1)

Ved fælles holdning 2004/694/FUSP vedtog Rådet foranstaltninger med henblik på at indefryse alle midler og økonomiske ressourcer, der tilhører de fysiske personer, mod hvem Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) har rejst tiltale.

| (2) | Rådet vedtog den 6. oktober 2005 fælles holdning 2005/6896/FUSP, ved hvilken fælles holdning 2004/694/FUSP blev forlænget, og listen i bilaget blev ændret. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 6. oktober 2005 fælles holdning 2005/6896/FUSP, ved hvilken fælles holdning 2004/694/FUSP blev forlænget, og listen i bilaget blev ændret.

| (3) | Efter at Ante GOTOVINA er overført til ICTY’s forvaringsenhed, bør hans navn fjernes fra listen. |
| --- | --- |

(3)

Efter at Ante GOTOVINA er overført til ICTY’s forvaringsenhed, bør hans navn fjernes fra listen.

| (4) | Listen i bilaget til fælles holdning 2004/694/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Listen i bilaget til fælles holdning 2004/694/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Listen over personer i bilaget til fælles holdning 2004/694/FUSP erstattes af listen i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.

På Rådets vegne

B. BRADSHAW

Formand

---

(1)  EUT L 315 af 14.10.2004, s. 52. Senest forlænget ved fælles holdning 2005/689/FUSP (EUT L 261 af 7.10.2005, s. 29).

1

---

BILAG

»BILAG

LISTE OVER DE I ARTIKEL 1 OMHANDLEDE PERSONER

| 1) | Navn: DJORDJEVIC Vlastimir
  Fødselsdato: 1948
  Fødested: Vladicin Han, Serbien og Montenegro
  Nationalitet: serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

1)

Navn: DJORDJEVIC Vlastimir

Fødselsdato: 1948

Fødested: Vladicin Han, Serbien og Montenegro

Nationalitet: serbisk-montenegrinsk

| 2) | Navn: HADZIC Goran
  Fødselsdato: 7.9.1958
  Fødested: Vinkovci, Republikken Kroatien
  Nationalitet: serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

2)

Navn: HADZIC Goran

Fødselsdato: 7.9.1958

Fødested: Vinkovci, Republikken Kroatien

Nationalitet: serbisk-montenegrinsk

| 3) | Navn: KARADZIC Radovan
  Fødselsdato: 19.6.1945
  Fødested: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbien og Montenegro
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk |
| --- | --- |

3)

Navn: KARADZIC Radovan

Fødselsdato: 19.6.1945

Fødested: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbien og Montenegro

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

| 4) | Navn: LUKIC Milan
  Fødselsdato: 6.9.1967
  Fødested: Visegrad, Bosnien-Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk
  Muligvis serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

4)

Navn: LUKIC Milan

Fødselsdato: 6.9.1967

Fødested: Visegrad, Bosnien-Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

Muligvis serbisk-montenegrinsk

| 5) | Navn: MLADIC Ratko
  Fødselsdato: 12.3.1942
  Fødested: Bozanovici, Kalinovik kommune, Bosnien-Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk
  Muligvis serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

5)

Navn: MLADIC Ratko

Fødselsdato: 12.3.1942

Fødested: Bozanovici, Kalinovik kommune, Bosnien-Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

Muligvis serbisk-montenegrinsk

| 6) | Navn: TOLIMIR Zdravko
  Fødselsdato: 27.11.1948
  Fødested:
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk |
| --- | --- |

6)

Navn: TOLIMIR Zdravko

Fødselsdato: 27.11.1948

Fødested:

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

| 7) | Navn: ZELENOVIC Dragan
  Fødselsdato: 12.2.1961
  Fødested: Foca, Bosnien-Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk |
| --- | --- |

7)

Navn: ZELENOVIC Dragan

Fødselsdato: 12.2.1961

Fødested: Foca, Bosnien-Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

| 8) | Navn: ZUPLJANIN Stojan
  Fødselsdato: 22.9.1951
  Fødested: Kotor Varos, Bosnien-Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk.« |
| --- | --- |

8)

Navn: ZUPLJANIN Stojan

Fødselsdato: 22.9.1951

Fødested: Kotor Varos, Bosnien-Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk.«

---