# Eiropas Savienības L 344/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 344 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 27. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 344

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 27. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2111/2005 (2005. gada 14. decembris) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu (
  1
  ) | 15 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai | 23 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2113/2005/EK (2005. gada 14. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 2256/2003/EK, ņemot vērā programmas pagarināšanu līdz 2006. gadam, lai izplatītu labu praksi un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanas uzraudzību (
  1
  ) | 34 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/82/EK (2005. gada 14. decembris), ar ko atceļ Padomes Direktīvu 90/544/EEK par frekvenču joslām Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskās sistēmas saskaņotai ieviešanai Kopienā (
  1
  ) | 38 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/84/EK (2005. gada 14. decembris), ar ko divdesmit otro reizi groza Padomes Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (ftalāti rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs) | 40 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/88/EK (2005. gada 14. decembris), ar ko groza Direktīvu 2000/14/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņu emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām (
  1
  ) | 44 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2111/2005 (2005. gada 14. decembris) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu (
  1
  )

1

15

*

Padomes Regula (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai

23

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2113/2005/EK (2005. gada 14. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 2256/2003/EK, ņemot vērā programmas pagarināšanu līdz 2006. gadam, lai izplatītu labu praksi un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanas uzraudzību (
  1
  )

1

34

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/82/EK (2005. gada 14. decembris), ar ko atceļ Padomes Direktīvu 90/544/EEK par frekvenču joslām Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskās sistēmas saskaņotai ieviešanai Kopienā (
  1
  )

1

38

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/84/EK (2005. gada 14. decembris), ar ko divdesmit otro reizi groza Padomes Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (ftalāti rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs)

40

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/88/EK (2005. gada 14. decembris), ar ko groza Direktīvu 2000/14/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņu emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām (
  1
  )

1

44

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas lēmums (2005. gada 20. decembris) par 169,4-169,8125 MHz frekvenču joslas saskaņošanu Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5503)

   (
  1
  ) | 47 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas lēmums (2005. gada 20. decembris) par 169,4-169,8125 MHz frekvenču joslas saskaņošanu Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5503)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5503)

1

47

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 255, 30.9.2005.) | 52 |

Labojums

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 255, 30.9.2005.)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 27.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 2110/2005

(2005. gada 14. decembris)

par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 179. pantu un 181.a pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Prakse tieši vai netieši saistīt atbalsta sniegšanu ar tādu preču un pakalpojumu iegādi, kuri, izmantojot šo atbalstu, iepirkti palīdzības sniedzējā valstī, samazina atbalsta efektivitāti un nav saderīga ar attīstības politiku, kas vērsta uz nabadzīgajām valstīm. Atbalsta atsaiste nav pašmērķis, bet būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai stimulētu citus elementus cīņā pret nabadzību, tādus kā īpašumtiesības, reģionālā integrācija un resursu palielināšana, koncentrējoties uz tiesību piešķiršanu vietējiem un reģionālajiem preču un pakalpojumu piegādātājiem jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

(1)

Prakse tieši vai netieši saistīt atbalsta sniegšanu ar tādu preču un pakalpojumu iegādi, kuri, izmantojot šo atbalstu, iepirkti palīdzības sniedzējā valstī, samazina atbalsta efektivitāti un nav saderīga ar attīstības politiku, kas vērsta uz nabadzīgajām valstīm. Atbalsta atsaiste nav pašmērķis, bet būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai stimulētu citus elementus cīņā pret nabadzību, tādus kā īpašumtiesības, reģionālā integrācija un resursu palielināšana, koncentrējoties uz tiesību piešķiršanu vietējiem un reģionālajiem preču un pakalpojumu piegādātājiem jaunattīstības valstīs.

| (2) | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības atbalsta komiteja (AAK) 2001. gada martā pieņēma Ieteikumu par atbalsta atsaisti vismazāk attīstītajām valstīm (3). Dalībvalstis pieņēma šo ieteikumu, un Komisija atzina šo ieteikumu par pamatu Kopienas atbalstam. |
| --- | --- |

(2)

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības atbalsta komiteja (AAK) 2001. gada martā pieņēma Ieteikumu par atbalsta atsaisti vismazāk attīstītajām valstīm (3). Dalībvalstis pieņēma šo ieteikumu, un Komisija atzina šo ieteikumu par pamatu Kopienas atbalstam.

| (3) | Vispārējo lietu padome, kas notika vienlaikus ar Eiropadomi Barselonā, 2002. gada 14. martā, gatavojoties starptautiskajai konferencei par attīstības finansējumu, kura notika Monterrejā, 2002. gada 18.–22. martā, secināja, ka Eiropas Savienība “ieviesīs AAK ieteikumu par atbalsta atsaisti vismazāk attīstītajām valstīm un turpinās sarunas par turpmāku divpusējā atbalsta atsaisti. ES apsvērs arī turpmāko rīcību Kopienas atbalsta atsaistē, saglabājot pašreizējo ES–ĀKK cenu preferenču sistēmu”. |
| --- | --- |

(3)

Vispārējo lietu padome, kas notika vienlaikus ar Eiropadomi Barselonā, 2002. gada 14. martā, gatavojoties starptautiskajai konferencei par attīstības finansējumu, kura notika Monterrejā, 2002. gada 18.–22. martā, secināja, ka Eiropas Savienība “ieviesīs AAK ieteikumu par atbalsta atsaisti vismazāk attīstītajām valstīm un turpinās sarunas par turpmāku divpusējā atbalsta atsaisti. ES apsvērs arī turpmāko rīcību Kopienas atbalsta atsaistē, saglabājot pašreizējo ES–ĀKK cenu preferenču sistēmu”.

| (4) | Komisija 2002. gada 18. novembrī pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ar nosaukumu “Atsaiste: Atbalsta efektivitātes palielināšana”. Tas atspoguļoja Komisijas viedokli par šo jautājumu un iepriekšminēto Barselonas saistību iespējamos īstenošanas variantus ES Atbalsta palīdzības sniegšanas sistēmā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2002. gada 18. novembrī pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ar nosaukumu “Atsaiste: Atbalsta efektivitātes palielināšana”. Tas atspoguļoja Komisijas viedokli par šo jautājumu un iepriekšminēto Barselonas saistību iespējamos īstenošanas variantus ES Atbalsta palīdzības sniegšanas sistēmā.

| (5) | Padome 2003. gada 20. maija secinājumos par atbalsta atsaisti uzsvēra nepieciešamību turpināt Kopienas atbalsta atsaisti. Tā piekrita iepriekšminētajā paziņojumā iekļautajiem noteikumiem un lēma par ierosinātajiem variantiem. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2003. gada 20. maija secinājumos par atbalsta atsaisti uzsvēra nepieciešamību turpināt Kopienas atbalsta atsaisti. Tā piekrita iepriekšminētajā paziņojumā iekļautajiem noteikumiem un lēma par ierosinātajiem variantiem.

| (6) | Eiropas Parlaments rezolūcijā par iepriekšminēto Komisijas paziņojumu (4)2003. gada 4. septembrī minēja nepieciešamību turpināt Kopienas atbalsta atsaisti. Tajā bija izteikts atbalsts šajā paziņojumā izklāstītajiem noteikumiem un piekrišana ieteiktajiem variantiem. Tajā bija uzsvērta nepieciešamība turpināt debates par plašāku atsaisti, pamatojoties uz turpmākiem pētījumiem un dokumentētiem priekšlikumiem, kā arī pausts nepārprotams aicinājums “dot priekšroku vietējai un reģionālai sadarbībai, priekšroku dodot – šādā secībā – piegādātājiem no saņēmējvalsts, kaimiņu jaunattīstības valstīm un pārējām jaunattīstības valstīm”, lai nostiprinātu saņēmējvalstu centienus uzlabot ražošanu valsts, reģionālajā, vietējā un ģimenes līmenī, un veikt pasākumus nolūkā uzlabot pārtikas un pakalpojumu nodrošinājumu un pieejamību iedzīvotājiem saskaņā ar vietējām paražām, kā arī ražošanas un tirdzniecības sistēmām. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments rezolūcijā par iepriekšminēto Komisijas paziņojumu (4)2003. gada 4. septembrī minēja nepieciešamību turpināt Kopienas atbalsta atsaisti. Tajā bija izteikts atbalsts šajā paziņojumā izklāstītajiem noteikumiem un piekrišana ieteiktajiem variantiem. Tajā bija uzsvērta nepieciešamība turpināt debates par plašāku atsaisti, pamatojoties uz turpmākiem pētījumiem un dokumentētiem priekšlikumiem, kā arī pausts nepārprotams aicinājums “dot priekšroku vietējai un reģionālai sadarbībai, priekšroku dodot – šādā secībā – piegādātājiem no saņēmējvalsts, kaimiņu jaunattīstības valstīm un pārējām jaunattīstības valstīm”, lai nostiprinātu saņēmējvalstu centienus uzlabot ražošanu valsts, reģionālajā, vietējā un ģimenes līmenī, un veikt pasākumus nolūkā uzlabot pārtikas un pakalpojumu nodrošinājumu un pieejamību iedzīvotājiem saskaņā ar vietējām paražām, kā arī ražošanas un tirdzniecības sistēmām.

| (7) | Lai noteiktu piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai, jāizskata vairāki aspekti. Atbilstības noteikumi par personu piekļuvi paredzēti 3. pantā. Noteikumi par ekspertu piesaistīšanu un tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iegādājas atbilstīga persona, paredzēti, attiecīgi, 4. un 5. pantā. Savstarpīguma definīcija un īstenošanas noteikumi ir ietverti 6. pantā. Izņēmumi un to īstenošana ir noteikta 7. pantā. Īpaši noteikumi par darbībām, ko finansē starptautiska organizācija, reģionāla organizācija vai līdzfinansē trešā valsts, paredzēti 8. pantā. Īpaši noteikumi par humāno palīdzību paredzēti 9. pantā. |
| --- | --- |

(7)

Lai noteiktu piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai, jāizskata vairāki aspekti. Atbilstības noteikumi par personu piekļuvi paredzēti 3. pantā. Noteikumi par ekspertu piesaistīšanu un tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iegādājas atbilstīga persona, paredzēti, attiecīgi, 4. un 5. pantā. Savstarpīguma definīcija un īstenošanas noteikumi ir ietverti 6. pantā. Izņēmumi un to īstenošana ir noteikta 7. pantā. Īpaši noteikumi par darbībām, ko finansē starptautiska organizācija, reģionāla organizācija vai līdzfinansē trešā valsts, paredzēti 8. pantā. Īpaši noteikumi par humāno palīdzību paredzēti 9. pantā.

| (8) | Piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai nosaka pamatakti, ar kuriem reglamentē šādu palīdzību, saistībā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), (turpmāk – “Finanšu regula”). Ar šo regulu izdarītās izmaiņas attiecībā uz piekļuvi Kopienas palīdzībai prasa veikt grozījumus visos šajos instrumentos. Visi grozījumi pamataktos ir uzskaitīti šīs regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai nosaka pamatakti, ar kuriem reglamentē šādu palīdzību, saistībā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), (turpmāk – “Finanšu regula”). Ar šo regulu izdarītās izmaiņas attiecībā uz piekļuvi Kopienas palīdzībai prasa veikt grozījumus visos šajos instrumentos. Visi grozījumi pamataktos ir uzskaitīti šīs regulas I pielikumā.

| (9) | Pretendenti, kam piešķirtas līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar kādu Kopienas instrumentu, īpaši ievēro Starptautiskās darba organizācijas (SDO) starptautiski atzītos galvenos darba standartus, piemēram, konvencijas par brīvību apvienoties organizācijās un slēgt darba koplīgumus, piespiedu un obligātā darba izskaušanu, diskriminācijas izskaušanu saistībā ar nodarbinātību un profesiju, kā arī bērnu darba atcelšanu. |
| --- | --- |

(9)

Pretendenti, kam piešķirtas līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar kādu Kopienas instrumentu, īpaši ievēro Starptautiskās darba organizācijas (SDO) starptautiski atzītos galvenos darba standartus, piemēram, konvencijas par brīvību apvienoties organizācijās un slēgt darba koplīgumus, piespiedu un obligātā darba izskaušanu, diskriminācijas izskaušanu saistībā ar nodarbinātību un profesiju, kā arī bērnu darba atcelšanu.

| (10) | Pretendenti, kam piešķirtas līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar kādu Kopienas instrumentu, īpaši ievēro šādas starptautiski atzītas konvencijas vides jomā – 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, 2000. gada Kartahenas Protokolu par bioloģisko drošību un 1997. gada Kioto Protokolu attiecībā uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

(10)

Pretendenti, kam piešķirtas līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar kādu Kopienas instrumentu, īpaši ievēro šādas starptautiski atzītas konvencijas vides jomā – 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, 2000. gada Kartahenas Protokolu par bioloģisko drošību un 1997. gada Kioto Protokolu attiecībā uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šajā regulā paredzēti noteikumi par ieinteresēto personu piekļuvi I pielikumā minētajiem Kopienas ārējās palīdzības instrumentiem, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā lietotos terminus interpretē, atsaucoties uz Finanšu regulu un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6).

3. pants

Atbilstības noteikumi

1.   Saskaņā ar Kopienas instrumentu finansēto iepirkumu vai mērķfinansējumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procesā var piedalīties visas juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību Eiropas Kopienas dalībvalstīs vai Eiropas Kopienas atzītā oficiālā kandidātvalstī, vai arī Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstī.

2.   Saskaņā ar I pielikuma A daļā noteikto Kopienas tematisko instrumentu finansēto iepirkumu vai mērķfinansējuma līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procesā var piedalīties visas juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību tādā jaunattīstības valstī, kas noteikta II pielikumā ietvertajā ESAO Attīstības atbalsta komitejas sarakstā, papildus tām juridiskajām personām, kuras, pamatojoties uz attiecīgo instrumentu, jau ir atbilstīgas.

3.   Tādu iepirkuma vai mērķfinansējuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procesā, ko finansē saskaņā ar I pielikuma B daļā noteikto Kopienas ģeogrāfisko instrumentu, var piedalīties visas juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību tādā jaunattīstības valstī, kas noteikta II pielikumā ietvertajā ESAO Attīstības atbalsta komitejas sarakstā, un kuras ir skaidri minētas kā atbilstīgas, kā arī tās, kuras attiecīgajā instrumentā jau ir minētas kā atbilstīgas.

4.   Tādu iepirkumu vai mērķfinansējuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procesā, ko finansē saskaņā ar Kopienas instrumentu, var piedalīties visas juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību jebkurā citā valstī, kas nav šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās valstis, ja savstarpējā piekļuve to ārējai palīdzībai ir noteikta saskaņā ar 6. pantu.

5.   Tādu iepirkuma vai mērķfinansējuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procesā, ko finansē saskaņā ar Kopienas instrumentu, var piedalīties starptautiskās organizācijas.

6.   Iepriekšminētais neskar to organizāciju piedalīšanos, kuras atbilst jebkura līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas nosacījumiem, ne arī Finanšu regulas 114. panta 1. punktā paredzēto izņēmumu.

4. pants

Eksperti

Eksperti, kurus piesaistījuši 3. un 8. pantā definētie pretendenti, var būt jebkuras valsts valstspiederīgie. Šis pants neskar kvalitātes un finanšu prasības, kā tās noteiktas Kopienas iepirkuma noteikumos.

5. pants

Izcelsmes noteikumi

Tādu piegāžu un materiālu izcelsmei, ko iepērk saskaņā ar līgumu, kas finansēts saskaņā ar Kopienas instrumentu, jābūt Kopienā vai atbilstīgā valstī, kā noteikts šīs regulas 3. un 7. pantā. Termins “izcelsme” šīs regulas vajadzībām ir definēts attiecīgajos Kopienas tiesību aktos par izcelsmes noteikumiem muitas vajadzībām.

6. pants

Savstarpīgums ar trešām valstīm

1.   Savstarpēju piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai piešķir valstij, kura atbilst 3. panta 4. punkta noteikumiem, ja vien šāda valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgām dalībvalstis un attiecīgās saņēmējvalstis.

2.   Savstarpējas piekļuves piešķiršana Kopienas ārējai palīdzībai balstās uz ES un citu atbalsta sniedzēju salīdzinājumu un tiek veikta nozares līmenī atbilstīgi ESAO Attīstības atbalsta komitejas noteiktajām kategorijām vai valsts līmenī neatkarīgi no tā, vai tā ir atbalsta sniedzēja valsts vai saņēmējvalsts. Lēmums par šāda savstarpīguma piešķiršanu atbalsta sniedzējai valstij balstās uz šāda atbalsta sniedzēja sniegtā atbalsta pārredzamību, konsekvenci un proporcionalitāti, tostarp uz tā kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem.

3.   Savstarpēju piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai ievieš ar īpašu lēmumu par attiecīgo valsti vai attiecīgo valstu reģionālo grupu. Šādu lēmumu pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7), atbilstīgi procedūrām, un to veic attiecīgā komiteja, kura ir saistīta ar attiecīgo aktu. Eiropas Parlamenta tiesības regulārai informācijas saņemšanai saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu ievēro pilnībā. Šāds lēmums ilgst vismaz vienu gadu.

4.   Savstarpēju piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai vismazāk attīstītajās valstīs, kā noteikts II pielikumā, automātiski piešķir III pielikumā minētajām trešām valstīm.

5.   Īstenojot procedūru, kas aprakstīta 1., 2. un 3. punktā, apspriežas ar saņēmējvalstīm.

7. pants

Izņēmumi no atbilstības un izcelsmes noteikumiem

1.   Attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos Komisija var noteikt par atbilstīgām to valstu juridiskās personas, kuras nav atbilstīgas saskaņā ar 3. pantu.

2.   Attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos Komisija var ļaut veikt piegādes un iegādāties materiālus, kuru izcelsmes valsts saskaņā ar 3. pantu nav atbilstīga.

3.   Izņēmumus, kas paredzēti 1. un 2. punktā, var pamatot ar ražojumu un pakalpojumu nepieejamību attiecīgo valstu tirgos īpašas steidzamības dēļ vai arī gadījumos, kad atbilstības noteikumu dēļ projekta, programmas vai darbības izpilde nav iespējama vai ir pārāk sarežģīta.

8. pants

Darbības, kurās iesaistītas starptautiskās organizācijas vai līdzfinansējums

1.   Visos gadījumos, kad Kopienas finansējums aptver darbību, kas tiek īstenota ar starptautiskas organizācijas starpniecību, atbilstīgajās līgumslēgšanas procedūrās var piedalīties visas juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 3. pantu, kā arī visas juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar šādas organizācijas noteikumiem, raugoties, lai visiem atbalsta sniedzējiem tiktu garantēta vienlīdzīga attieksme. Tie paši noteikumi attiecas uz piegādēm, materiāliem un ekspertiem.

2.   Visos gadījumos, kad Kopienas finansējums aptver darbību, kuru līdzfinansē trešā valsts atbilstīgi 6. pantā noteiktajam savstarpīgumam vai reģionāla organizācija, vai dalībvalsts, attiecīgajās līgumslēgšanas procedūrās var piedalīties visas juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 3. pantu, kā arī visas juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar šādas trešās valsts vai reģionālas organizācijas dalībvalsts noteikumiem. Tie paši noteikumi attiecas uz piegādēm, materiāliem un ekspertiem.

3.   Attiecībā uz pārtikas atbalsta pasākumiem šo pantu piemēro tikai ārkārtas pasākumiem.

9. pants

Humānā palīdzība un nevalstiskās organizācijas

1.   Humānās palīdzības vajadzībām Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (8) nozīmē un tās palīdzības vajadzībām, kuru sniedz tiešā veidā ar nevalstisko organizāciju starpniecību Padomes Regulas (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis (9), nozīmē, šīs regulas 3. pants neattiecas uz atbilstības kritērijiem, kas noteikti mērķfinansējuma saņēmēju atlasei.

2.   Šā mērķfinansējuma saņēmējiem jāievēro šīs regulas noteikumi, ja humānās palīdzības un palīdzības, kuru sniedz tiešā veidā ar NVO starpniecību Regulas (EK) Nr. 1658/98 nozīmē, īstenošanā ir nepieciešams organizēt iepirkumu līgumu konkursu.

10. pants

Pamatprincipu ievērošana un vietējo tirgu stiprināšana

1.   Lai paātrinātu nabadzības izskaušanu, veicinot vietējo kapacitāti, tirgus un pirkumus, īpaša uzmanība jāpievērš vietējam un reģionālam iepirkumam partnervalstīs.

2.   Pretendenti, kam piešķirtas līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar Kopienas instrumentu, īpaši ievēro starptautiski atzītus galvenos darba standartus, piemēram, SDO galvenos darba standartus, konvencijas par brīvību apvienoties organizācijas un slēgt darba koplīgumus, piespiedu un obligātā darba izskaušanu, diskriminācijas izskaušanu saistībā ar nodarbinātību un profesiju, kā arī bērnu darba atcelšanu.

3.   Jaunattīstības valstu piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai veicina ar visa veida tehnisko palīdzību, ko uzskata par piemērotu.

11. pants

Regulas īstenošana

Šī regula groza un reglamentē visu I pielikumā uzskaitīto spēkā esošo Kopienas instrumentu attiecīgās daļas. Komisija ik pa laikam groza šīs regulas II–IV pielikumu, lai ņemtu vērā visus grozījumus, kas izdarīti ESAO dokumentos.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. CLARKE

---

(1)  OV C 157, 28.6.2005., 99. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 23. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2005. gada 21. novembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  ESAO/AAK 2001. gada ziņojums, 2002., 3. sējums, Nr. 1, 46. lpp.

3

(4)  OV C 76 E, 25.3.2004., 474. lpp.

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

6

Euratom

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

8

(9)  OV L 213, 30.7.1998., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

9

---

I PIELIKUMS

Turpmāk uzskaitītajos Kopienas instrumentos tiek izdarīti šādi grozījumi.

A DAĻA — Tematiskie Kopienas instrumenti

| 1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1568/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs (1):






  — | 5. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (2). |
| --- | --- | --- |

1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1568/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs (1):

—

5. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (2).

| — | 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “8. pants
  1.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.
  2.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

8. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“8. pants

1.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.

2.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1567/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (3):






  — | 5. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (4). |
| --- | --- | --- |

2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1567/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (3):

3

—

5. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (4).

| — | 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “8. pants
  1.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.
  2.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

8. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“8. pants

1.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.

2.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1724/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par pasākumiem pretkājnieku sauszemes mīnu problēmas atrisināšanai jaunattīstības valstīs (5):






  — | 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “2.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (6). |
| --- | --- | --- |

3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1724/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par pasākumiem pretkājnieku sauszemes mīnu problēmas atrisināšanai jaunattīstības valstīs (5):

5

—

4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (6).

| — | 8. panta 2. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regula (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

8. panta 2. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regula (EK) Nr. 2110/2005.”

| 4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2493/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā (7):






  — | 5. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (8). |
| --- | --- | --- |

4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2493/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā (7):

7

—

5. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (8).

| — | 8. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “8.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”
  ; |
| --- | --- |

—

8. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“8.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 8. panta 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “9.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

8. panta 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“9.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2494/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs (9):






  — | 6. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (10). |
| --- | --- | --- |

5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2494/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs (9):

9

—

6. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (10).

| — | 9. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “8.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”
  ; |
| --- | --- |

—

9. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“8.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 9. panta 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “9.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

9. panta 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“9.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 6) | Padomes Regula (EK) Nr. 975/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi — attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu (11):






  — | 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “5. pants
  Atbilstību līgumu slēgšanai nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (12). |
| --- | --- | --- |

6)

Padomes Regula (EK) Nr. 975/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi — attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu (11):

11

—

5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“5. pants

Atbilstību līgumu slēgšanai nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (12).

| — | 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “8. pants
  1.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.
  2.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

8. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“8. pants

1.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.

2.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 7) | Padomes Regula (EK) Nr. 2836/98 (1998. gada 22. decembris) par dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu sadarbībā attīstības jomā (13):






  — | 5. panta 4. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (14). |
| --- | --- | --- |

7)

Padomes Regula (EK) Nr. 2836/98 (1998. gada 22. decembris) par dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu sadarbībā attīstības jomā (13):

13

—

5. panta 4. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (14).

| — | 7. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “6.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”
  ; |
| --- | --- |

—

7. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 7. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “7.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

7. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 8) | Padomes Regula (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām attīstības organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis (15):






  — | 3. panta 1. punkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:







  “— | to galvenajam birojam ir jābūt kādā no atbilstīgajām valstīm, un birojam ir jābūt galvenajam lēmumu pieņemšanas centram par līdzfinansētiem pasākumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (16). |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Padomes Regula (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām attīstības organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis (15):

15

—

3. panta 1. punkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“—

to galvenajam birojam ir jābūt kādā no atbilstīgajām valstīm, un birojam ir jābūt galvenajam lēmumu pieņemšanas centram par līdzfinansētiem pasākumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (16).

| — | 3. panta 1. punkta trešo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:







  “— | to finanšu līdzekļu lielākās daļas izcelsmei jābūt atbilstīgā valstī, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- | --- |

—

3. panta 1. punkta trešo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“—

to finanšu līdzekļu lielākās daļas izcelsmei jābūt atbilstīgā valstī, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 3. pantam pievieno šādu punktu:

  “3.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

3. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 9) | Padomes Regula (EK) Nr. 2046/97 (1997. gada 13. oktobris) par ziemeļu un dienvidu sadarbību cīņā pret narkotikām un narkomāniju (17):






  — | 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “5. pants
  Sadarbības partneri, kas saskaņā ar šo regulu atbilst finansiālā atbalsta saņemšanai, ir reģionālas un starptautiskas organizācijas, jo īpaši UNDCP, nevalstiskās organizācijas, valstu, provinču vai pašvaldību dienesti un aģentūras, organizācijas, kas darbojas Kopienā, institūti, valsts vai privātie uzņēmumi. Atbilstību līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (18). |
| --- | --- | --- |

9)

Padomes Regula (EK) Nr. 2046/97 (1997. gada 13. oktobris) par ziemeļu un dienvidu sadarbību cīņā pret narkotikām un narkomāniju (17):

17

—

5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“5. pants

Sadarbības partneri, kas saskaņā ar šo regulu atbilst finansiālā atbalsta saņemšanai, ir reģionālas un starptautiskas organizācijas, jo īpaši UNDCP, nevalstiskās organizācijas, valstu, provinču vai pašvaldību dienesti un aģentūras, organizācijas, kas darbojas Kopienā, institūti, valsts vai privātie uzņēmumi. Atbilstību līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (18).

| — | 6. panta 5. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”
  ; |
| --- | --- |

—

6. panta 5. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 9. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “7.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”
  ; |
| --- | --- |

—

9. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 9. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “8.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

9. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“8.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 10) | Padomes Regula (EK) Nr. 2258/96 (1996. gada 22. novembris) par rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs (19):






  — | 4. panta 4. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (20). |
| --- | --- | --- |

10)

Padomes Regula (EK) Nr. 2258/96 (1996. gada 22. novembris) par rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs (19):

19

—

4. panta 4. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (20).

| — | 6. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “7.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”
  ; |
| --- | --- |

—

6. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 6. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “8.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

6. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“8.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 11) | Padomes Regula (EK) Nr. 1292/96 (1996. gada 27. jūnijs) par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (21):






  — | 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “9. pants
  1.   Valstis, kas saskaņā ar šo regulu atbilst Kopienas atbalsta saņemšanai, ir uzskaitītas pielikumā. Šajā sakarā par prioritāriem uzskata iedzīvotāju nabadzīgākos slāņus un valstis ar zemu ienākumu līmeni un nopietnu pārtikas trūkumu.
  Padome ar kvalificētu vairākumu var grozīt šo sarakstu pēc Komisijas priekšlikuma.
  Atbilstību līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (22).
  2.   Bezpeļņas nevalstiskajām organizācijām (NVO), kas saskaņā ar šo regulu atbilst tieša vai netieša Kopienas finansējuma saņemšanai, jāatbilst šādiem kritērijiem:






  a) | tām atbilstīgā valstī saskaņā ar šajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem jābūt autonomām organizācijām; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Padomes Regula (EK) Nr. 1292/96 (1996. gada 27. jūnijs) par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (21):

21

—

9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

1.   Valstis, kas saskaņā ar šo regulu atbilst Kopienas atbalsta saņemšanai, ir uzskaitītas pielikumā. Šajā sakarā par prioritāriem uzskata iedzīvotāju nabadzīgākos slāņus un valstis ar zemu ienākumu līmeni un nopietnu pārtikas trūkumu.

Padome ar kvalificētu vairākumu var grozīt šo sarakstu pēc Komisijas priekšlikuma.

Atbilstību līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (22).

2.   Bezpeļņas nevalstiskajām organizācijām (NVO), kas saskaņā ar šo regulu atbilst tieša vai netieša Kopienas finansējuma saņemšanai, jāatbilst šādiem kritērijiem:

a)

tām atbilstīgā valstī saskaņā ar šajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem jābūt autonomām organizācijām;

| b) | to galvenajam birojam jāatrodas atbilstīgā valstī. Šim galvenajam birojam jābūt faktiskajam lēmumu pieņemšanas centram attiecībā uz visiem līdzfinansētajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

to galvenajam birojam jāatrodas atbilstīgā valstī. Šim galvenajam birojam jābūt faktiskajam lēmumu pieņemšanas centram attiecībā uz visiem līdzfinansētajiem pasākumiem;

| c) | tām jāparāda spēja veiksmīgi īstenot pārtikas atbalsta pasākumus; jo īpaši:






  — | to administratīvās un finanšu pārvaldības jaudu, |
| --- | --- | --- |

c)

tām jāparāda spēja veiksmīgi īstenot pārtikas atbalsta pasākumus; jo īpaši:

—

to administratīvās un finanšu pārvaldības jaudu,

| — | to tehnisko un loģistisko jaudu veikt ierosināto pasākumu, |
| --- | --- |

—

to tehnisko un loģistisko jaudu veikt ierosināto pasākumu,

| — | attiecīgo NVO īstenoto, Kopienas vai dalībvalstu finansēto pasākumu rezultātus, |
| --- | --- |

—

attiecīgo NVO īstenoto, Kopienas vai dalībvalstu finansēto pasākumu rezultātus,

| — | to pieredzi pārtikas atbalsta un nodrošinātības ar pārtiku jomā, |
| --- | --- |

—

to pieredzi pārtikas atbalsta un nodrošinātības ar pārtiku jomā,

| — | to klātbūtni saņēmējvalstī un zināšanas par šo valsti vai jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

—

to klātbūtni saņēmējvalstī un zināšanas par šo valsti vai jaunattīstības valstīm;

| d) | tām jāuzņemas saistības izpildīt Komisijas nosacījumus pārtikas atbalsta piešķiršanai. |
| --- | --- |

d)

tām jāuzņemas saistības izpildīt Komisijas nosacījumus pārtikas atbalsta piešķiršanai.

| — | 10. panta 2. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regula (EK) Nr. 2110/2005.”
  ; |
| --- | --- |

—

10. panta 2. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regula (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “1.   Produktus mobilizē saņēmējvalstī vai vienā jaunattīstības valstī (uzskaitītas pielikumā), ja iespējams, no valsts, kas atrodas tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā, kurā saņēmējvalsts. Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”; |
| --- | --- |

—

11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Produktus mobilizē saņēmējvalstī vai vienā jaunattīstības valstī (uzskaitītas pielikumā), ja iespējams, no valsts, kas atrodas tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā, kurā saņēmējvalsts. Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”;

| — | svītro 11. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

—

svītro 11. panta 3. punktu;

| — | 11. panta 4. punkts kļūst par 11. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

—

11. panta 4. punkts kļūst par 11. panta 3. punktu;

| — | 17. panta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

17. panta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

B DAĻA — Kopienas instrumenti ar ģeogrāfisku darbības jomu

| 12) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 257/2001 (2001. gada 22. janvāris) par pasākumu īstenošanu, lai sekmētu ekonomisko un sociālo attīstību Turcijā (23):






  — | 5. panta 5. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai līdzfinansē trešā valsts, nosaka arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (24). |
| --- | --- | --- |

12)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 257/2001 (2001. gada 22. janvāris) par pasākumu īstenošanu, lai sekmētu ekonomisko un sociālo attīstību Turcijā (23):

23

—

5. panta 5. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai līdzfinansē trešā valsts, nosaka arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (24).

| — | 6 panta 7. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

6 panta 7. punktam pievieno šādu teikumu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 6. panta 8. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

6. panta 8. punktam pievieno šādu teikumu:

“Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 13) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobris) par darbībām, lai atbalstītu personas, kuras zaudējušas saikni ar dzimto zemi Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīs (25):






  — | 7. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai līdzfinansē trešā valsts, nosaka arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (26). |
| --- | --- | --- |

13)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobris) par darbībām, lai atbalstītu personas, kuras zaudējušas saikni ar dzimto zemi Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīs (25):

25

—

7. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai līdzfinansē trešā valsts, nosaka arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (26).

| — | 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “2.   Kopienas palīdzība ir pieejama partneriem, kuru galvenais birojs atrodas kādā no valstīm, kura atbilst šīs palīdzības saņemšanai saskaņā ar šo regulu un Regulu (EK) Nr. 2110/2005, ja šis birojs ir šādas uzņēmējdarbības faktiskais vadības centrs. Izņēmuma gadījumos šis birojs var atrasties citā trešā valstī.”
  ; |
| --- | --- |

—

10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Kopienas palīdzība ir pieejama partneriem, kuru galvenais birojs atrodas kādā no valstīm, kura atbilst šīs palīdzības saņemšanai saskaņā ar šo regulu un Regulu (EK) Nr. 2110/2005, ja šis birojs ir šādas uzņēmējdarbības faktiskais vadības centrs. Izņēmuma gadījumos šis birojs var atrasties citā trešā valstī.”

| — | 13. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

13. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| — | 13. panta 2. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

13. panta 2. punktam pievieno šādu teikumu:

“Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 14) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1726/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā (27):






  — | 7. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “6.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (28). |
| --- | --- | --- |

14)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1726/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā (27):

27

—

7. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (28).

| — | 7. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “7.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.” |
| --- | --- |

—

7. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2110/2005.”

| 15) | Padomes Regula (EK) Nr. 1734/94 (1994. gada 11. jūlijs) par finansiālo un tehnisko sadarbību ar Rietumkrastu un Gazas sektoru (29):






  — | 2. panta 4. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību, sīkāk nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (30). |
| --- | --- | --- |

15)

Padomes Regula (EK) Nr. 1734/94 (1994. gada 11. jūlijs) par finansiālo un tehnisko sadarbību ar Rietumkrastu un Gazas sektoru (29):

29

—

2. panta 4. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību, sīkāk nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (30).

---

(1)  OV L 224, 6.9.2003., 7. lpp.

1

(2)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

2

(3)  OV L 224, 6.9.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

4

(5)  OV L 234, 1.9.2001., 1. lpp.

5

(6)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

6

(7)  OV L 288, 15.11.2000., 1. lpp.

7

(8)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

8

(9)  OV L 288, 15.11.2000., 6. lpp.

9

(10)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

10

(11)  OV L 120, 8.5.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2240/2004 (OV L 390, 31.12.2004., 3. lpp.).

11

(12)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

12

(13)  OV L 354, 30.12.1998., 5. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

13

(14)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

14

(15)  OV L 213, 30.7.1998., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

15

(16)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

16

(17)  OV L 287, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

17

(18)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

18

(19)  OV L 306, 28.11.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

19

(20)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

20

(21)  OV L 166, 5.7.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

21

(22)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

22

(23)  OV L 39, 9.2.2001., 1. lpp.

23

(24)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

24

(25)  OV L 287, 31.10.2001., 3. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 107/2005 (OV L 23, 26.1.2005., 1. lpp.).

25

(26)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

26

(27)  OV L 198, 4.8.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1934/2004 (OV L 338., 13.11.2004., 1. lpp.).

27

(28)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”;

28

(29)  OV L 182, 16.7.1994., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 669/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 1. lpp.).

29

(30)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.”.

30

---

II PIELIKUMS

Atbalsta saņēmēju AAK saraksts — 2003. gada 1. janvāris

| I daļa: Jaunattīstības valstis un teritorijas
  (Oficiālā attīstības palīdzība) | II daļa: Valstis un teritorijas pārejas periodā
  (Oficiālā palīdzība) |
| --- | --- |
| Vismazāk attīstītās valstis (LDCs) | Citas valstis ar zemu ienākumu līmeni (Citas LDCs) (per capita NKI < $745 2001. gadā) | Valstis ar zemāku vidējo ienākumu līmeni (LMICs) (per capita NKI $746-$2 975 2001. gadā) | Valstis ar augstāku vidējo ienākumu līmeni (UMICs) (per capita NKI $2 976-$9 205 2001. gadā) | Valstis ar augstu ienākumu līmeni (HICs) (per capita NKI > $9 206 2001. gadā) | Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis un jaunās neatkarīgās bijušās Padomju Savienības valstis (CEECs/NIS) | Attīstītākās valstis un teritorijas |
| Afganistāna
  Angola
  Bangladeša
  Benina
  Butāna
  Burkinafaso
  Burundi
  Kambodža
  Kaboverde
  Centrālāfrikas Republika
  Čada
  Komoru salas
  Kongo Demokrātriskā Republika
  Džibutija
  Ekvatoriālā Gvineja
  Eritreja
  Etiopija
  Gambija
  Gvineja
  Gvineja-Bisava
  Haiti
  Kiribati
  Laosa
  Lesoto
  Libērija
  Madagaskara
  Malāvija
  Maldivu salas
  Mali
  Mauritānija
  Mozambika
  Mjanma
  Nepāla
  Nigēra
  Ruanda
  Zālamana salas
  Samoa
  Santomē un Prinsipi
  Senegāla
  Sjeraleone
  Somālija
  Sudāna
  Tanzānija
  Austrumtimora
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Jemena
  Zambija | Armēnija (1)

  Azerbaidžāna (1)

  Kamerūna
  Kongo Rep.
  Kotdivuāra
  Gruzija (1)

  Gana
  Indija
  Indonēzija
  Kenija
  Korejas Demokrātiskā Republika
  Kirgizstāna (1)

  Moldova (1)

  Mongolija
  Nikaragva
  Nigērija
  Pakistāna
  Papua-Jaungvineja
  Tadžikistāna (1)

  Uzbekistāna (1)

  Vjetnama
  Zimbabve | Albānija (1)

  Alžīrija
  Beliza
  Bolīvija
  Bosnija un Hercegovina
  Ķīna
  Kolumbija
  Kuba
  Dominikānas Republika
  Ekvadora
  Ēģipte
  Salvadora
  Fidži
  Gvatemala
  Gajāna
  Hondurasa
  Irāna
  Irāka
  Jamaika
  Jordānija
  Kazahstāna (1)

  Maķedonija (bijusī Dienvidslāvijas Republika)
  Māršala salas
  Mikronēzija, Federatīvās Valstis
  Maroka
  Namībija
  Niue
  Palestīnas pārvaldītās zonas
  Paragvaja
  Peru
  Filipīnas
  Serbija un Melnkalne
  Dienvidāfrika
  Šrilanka
  Sentvinsenta un Grenadīnas
  Surinama
  Svazilenda
  Sīrija
  Taizeme
  Tokelau (2)

  Tonga
  Tunisija
  Turcija
  Turkmenistāna (1)

  Volisa un Futuna (2) | Botsvāna
  Brazīlija
  Čīle
  Kuka salas
  Kostarika
  Horvātija
  Dominika
  Gabona
  Grenāda
  Libāna
  Malaizija
  Maurīcija
  Majota (2)

  Nauru
  Panama
  Sv. Helēnas sala (2)

  Sentlusija
  Venecuēla | Bahreina | Baltkrievija (1)

  Bulgārija (1)

  Čehija (1)

  Igaunija (1)

  Ungārija (1)

  Latvija (1)

  Lietuva (1)

  Polija (1)

  Rumānija (1)

  Krievija (1)

  Slovākija (1)

  Ukraina (1) | Aruba (2)

  Bahamu salas
  Bermudu salas (2)

  Bruneja
  Kaimanu salas (2)

  Ķīnas Taipeja
  Kipra
  Folklenda salas (2)

  Franču Polinēzija (2)

  Gibraltārs (2)

  Honkonga, Ķīna (2)

  Izraēla
  Koreja
  Kuveita
  Lībija
  Makao (2)

  Malta
  Nīderlandes Antiļas (1)

  Jaunkaledonija (2)

  Katara
  Singapūra
  Slovēnija
  Apvienotie Arābu Emirāti
  Virdžīnu salas (AK) (2) |
| Pasaules bankas aizņēmuma atļautais slieksnis ($5 185 2001. gadā) |
| Angvilla (2)

  Antigva un Barbuda
  Argentīna
  Barbadosa
  Meksika
  Montserrata (2)

  Omāna
  Palau salas
  Saūda Arābija
  Seišela salas
  Sentkitsa un Nevisa
  Trinidāda un Tobāgo
  Tērksas un Kaikosas salas (2)

  Urugvaja |

I daļa: Jaunattīstības valstis un teritorijas

(Oficiālā attīstības palīdzība)

II daļa: Valstis un teritorijas pārejas periodā

(Oficiālā palīdzība)

Vismazāk attīstītās valstis (LDCs)

Citas valstis ar zemu ienākumu līmeni (Citas LDCs) (per capita NKI < $745 2001. gadā)

Valstis ar zemāku vidējo ienākumu līmeni (LMICs) (per capita NKI $746-$2 975 2001. gadā)

Valstis ar augstāku vidējo ienākumu līmeni (UMICs) (per capita NKI $2 976-$9 205 2001. gadā)

Valstis ar augstu ienākumu līmeni (HICs) (per capita NKI > $9 206 2001. gadā)

Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis un jaunās neatkarīgās bijušās Padomju Savienības valstis (CEECs/NIS)

Attīstītākās valstis un teritorijas

Afganistāna

Angola

Bangladeša

Benina

Butāna

Burkinafaso

Burundi

Kambodža

Kaboverde

Centrālāfrikas Republika

Čada

Komoru salas

Kongo Demokrātriskā Republika

Džibutija

Ekvatoriālā Gvineja

Eritreja

Etiopija

Gambija

Gvineja

Gvineja-Bisava

Haiti

Kiribati

Laosa

Lesoto

Libērija

Madagaskara

Malāvija

Maldivu salas

Mali

Mauritānija

Mozambika

Mjanma

Nepāla

Nigēra

Ruanda

Zālamana salas

Samoa

Santomē un Prinsipi

Senegāla

Sjeraleone

Somālija

Sudāna

Tanzānija

Austrumtimora

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jemena

Zambija

Armēnija (1)

Azerbaidžāna (1)

Kamerūna

Kongo Rep.

Kotdivuāra

Gruzija (1)

Gana

Indija

Indonēzija

Kenija

Korejas Demokrātiskā Republika

Kirgizstāna (1)

Moldova (1)

Mongolija

Nikaragva

Nigērija

Pakistāna

Papua-Jaungvineja

Tadžikistāna (1)

Uzbekistāna (1)

Vjetnama

Zimbabve

Albānija (1)

Alžīrija

Beliza

Bolīvija

Bosnija un Hercegovina

Ķīna

Kolumbija

Kuba

Dominikānas Republika

Ekvadora

Ēģipte

Salvadora

Fidži

Gvatemala

Gajāna

Hondurasa

Irāna

Irāka

Jamaika

Jordānija

Kazahstāna (1)

Maķedonija (bijusī Dienvidslāvijas Republika)

Māršala salas

Mikronēzija, Federatīvās Valstis

Maroka

Namībija

Niue

Palestīnas pārvaldītās zonas

Paragvaja

Peru

Filipīnas

Serbija un Melnkalne

Dienvidāfrika

Šrilanka

Sentvinsenta un Grenadīnas

Surinama

Svazilenda

Sīrija

Taizeme

Tokelau (2)

Tonga

Tunisija

Turcija

Turkmenistāna (1)

Volisa un Futuna (2)

Botsvāna

Brazīlija

Čīle

Kuka salas

Kostarika

Horvātija

Dominika

Gabona

Grenāda

Libāna

Malaizija

Maurīcija

Majota (2)

Nauru

Panama

Sv. Helēnas sala (2)

Sentlusija

Venecuēla

Bahreina

Baltkrievija (1)

Bulgārija (1)

Čehija (1)

Igaunija (1)

Ungārija (1)

Latvija (1)

Lietuva (1)

Polija (1)

Rumānija (1)

Krievija (1)

Slovākija (1)

Ukraina (1)

Aruba (2)

Bahamu salas

Bermudu salas (2)

Bruneja

Kaimanu salas (2)

Ķīnas Taipeja

Kipra

Folklenda salas (2)

Franču Polinēzija (2)

Gibraltārs (2)

Honkonga, Ķīna (2)

Izraēla

Koreja

Kuveita

Lībija

Makao (2)

Malta

Nīderlandes Antiļas (1)

Jaunkaledonija (2)

Katara

Singapūra

Slovēnija

Apvienotie Arābu Emirāti

Virdžīnu salas (AK) (2)

Pasaules bankas aizņēmuma atļautais slieksnis ($5 185 2001. gadā)

Angvilla (2)

Antigva un Barbuda

Argentīna

Barbadosa

Meksika

Montserrata (2)

Omāna

Palau salas

Saūda Arābija

Seišela salas

Sentkitsa un Nevisa

Trinidāda un Tobāgo

Tērksas un Kaikosas salas (2)

Urugvaja

---

(1)  Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis un bijušās Padomju Savienības jaunās neatkarīgās valstis (CEECs/NIS)

(2)  Teritorijas

---

III PIELIKUMS

ESAO ATTīSTīBAS ATBALSTA KOMITEJAS LOCEKļU SARAKSTS

Austrālija, Austrija, Beļģija, Kanāda, Dānija, Eiropas Komisija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Īrija, Itālija, Japāna, Luksemburga, Nīderlande, Jaunzēlande, Norvēģija, Portugāle, Spānija, Zviedrija, Šveice, Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste.

---

IV PIELIKUMS

Izvilkumi no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības atbalsta komitejas (ESAO/AAK) ieteikuma oficiālās attīstības palīdzības atsaistei vismazāk attīstītajām valstīm, 2001. gada marts

II.   Īstenošana

a)   Piemērošanas joma

| 7. | Atsaiste ir sarežģīts process. Dažādām valsts palīdzības attīstītības jomā kategorijām ir nepieciešamas dažādas pieejas, turklāt dalībvalstu pasākumi, ko tās veiks ieteikuma īstenošanai, atšķirsies ar piemērošanas jomu un laiku. Ievērojot to, AAK locekles cik iespējams lielā mērā un saskaņā ar šajā ieteikumā noteiktajiem kritērijiem un procedūrām atsaistīs valsts palīdzību attīstītības jomā vismazāk attīstītajām valstīm:






  i) | AAK dalībvalstis piekrīt līdz 2002. gada 1. janvārim atsaistīt valsts palīdzību attīstītības jomā vismazāk attīstītajām valstīm šādās jomās: maksājumu bilance un atbalsts strukturāliem pielāgojumiem; parādu dzēšana; palīdzība nozaru un daudznozaru programmām; atbalsts investīciju projektiem; atbalsts importa un patēriņa preču jomā; komercpakalpojumu līgumi, kā arī valsts palīdzība attīstītības jomā nevalstiskajām organizācijām iepirkumu līgumu slēgšanas nolūkiem. |
| --- | --- | --- |

7.

Atsaiste ir sarežģīts process. Dažādām valsts palīdzības attīstītības jomā kategorijām ir nepieciešamas dažādas pieejas, turklāt dalībvalstu pasākumi, ko tās veiks ieteikuma īstenošanai, atšķirsies ar piemērošanas jomu un laiku. Ievērojot to, AAK locekles cik iespējams lielā mērā un saskaņā ar šajā ieteikumā noteiktajiem kritērijiem un procedūrām atsaistīs valsts palīdzību attīstītības jomā vismazāk attīstītajām valstīm:

i)

AAK dalībvalstis piekrīt līdz 2002. gada 1. janvārim atsaistīt valsts palīdzību attīstītības jomā vismazāk attīstītajām valstīm šādās jomās: maksājumu bilance un atbalsts strukturāliem pielāgojumiem; parādu dzēšana; palīdzība nozaru un daudznozaru programmām; atbalsts investīciju projektiem; atbalsts importa un patēriņa preču jomā; komercpakalpojumu līgumi, kā arī valsts palīdzība attīstītības jomā nevalstiskajām organizācijām iepirkumu līgumu slēgšanas nolūkiem.

| ii) | Attiecībā uz tehnisko sadarbību, kas saistīta ar ieguldījumiem, un neatkarīgu tehnisko sadarbību, ir atzīts, ka AAK locekļu politikas var vadīties pēc tā, cik svarīgi ir saglabāt valsts iesaistīšanos pasākumos atbalsta sniedzējās valstīs līdztekus mērķim izmantot partnervalstu pieredzi, ievērojot šī ieteikuma mērķus un principus. Ieteikums neattiecas uz neatkarīgu tehnisko sadarbību. |
| --- | --- |

ii)

Attiecībā uz tehnisko sadarbību, kas saistīta ar ieguldījumiem, un neatkarīgu tehnisko sadarbību, ir atzīts, ka AAK locekļu politikas var vadīties pēc tā, cik svarīgi ir saglabāt valsts iesaistīšanos pasākumos atbalsta sniedzējās valstīs līdztekus mērķim izmantot partnervalstu pieredzi, ievērojot šī ieteikuma mērķus un principus. Ieteikums neattiecas uz neatkarīgu tehnisko sadarbību.

| iii) | Attiecībā uz pārtikas atbalstu, ir atzīts, ka AAK dalībvalstu politikas var vadīties pēc apspriedēm un nolīgumiem citos starptautiskajos forumos, kas reglamentē pārtikas atbalsta sniegšanu, ievērojot šī ieteikuma mērķus un principus. |
| --- | --- |

iii)

Attiecībā uz pārtikas atbalstu, ir atzīts, ka AAK dalībvalstu politikas var vadīties pēc apspriedēm un nolīgumiem citos starptautiskajos forumos, kas reglamentē pārtikas atbalsta sniegšanu, ievērojot šī ieteikuma mērķus un principus.

| 8. | Šis ieteikums neattiecas uz pasākumiem, kuru finansējums ir mazāks par SDR 700 000 (SDR 130 000 ar investīcijām saistītas tehniskās sadarbības gadījumā). |
| --- | --- |

8.

Šis ieteikums neattiecas uz pasākumiem, kuru finansējums ir mazāks par SDR 700 000 (SDR 130 000 ar investīcijām saistītas tehniskās sadarbības gadījumā).

---

| 27.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/15

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 2111/2005

(2005. gada 14. decembris)

par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kopienas rīcībai gaisa transporta jomā vajadzētu būt vērstai galvenokārt uz to, lai nodrošinātu augstu drošības līmeni un aizsargātu pasažierus pret drošības riskiem. Turklāt būtu jāņem vērā vispārējās patērētāju aizsardzības prasības. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas rīcībai gaisa transporta jomā vajadzētu būt vērstai galvenokārt uz to, lai nodrošinātu augstu drošības līmeni un aizsargātu pasažierus pret drošības riskiem. Turklāt būtu jāņem vērā vispārējās patērētāju aizsardzības prasības.

| (2) | Lai nodrošinātu maksimālu pārredzamību, pasažieri būtu jāiepazīstina ar to gaisa pārvadātāju sarakstu, kuri neatbilst attiecīgajiem drošības kritērijiem. Šim Kopienas sarakstam būtu jābalstās uz kopējiem kritērijiem, ko izstrādā Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu maksimālu pārredzamību, pasažieri būtu jāiepazīstina ar to gaisa pārvadātāju sarakstu, kuri neatbilst attiecīgajiem drošības kritērijiem. Šim Kopienas sarakstam būtu jābalstās uz kopējiem kritērijiem, ko izstrādā Kopienas līmenī.

| (3) | Uz šajā Kopienas sarakstā iekļautajiem gaisa pārvadātājiem būtu jāattiecas darbības aizliegumam. Kopienas sarakstā iekļautie darbības aizliegumi būtu jāpiemēro to dalībvalstu teritorijā, uz kurām attiecas Līgums. |
| --- | --- |

(3)

Uz šajā Kopienas sarakstā iekļautajiem gaisa pārvadātājiem būtu jāattiecas darbības aizliegumam. Kopienas sarakstā iekļautie darbības aizliegumi būtu jāpiemēro to dalībvalstu teritorijā, uz kurām attiecas Līgums.

| (4) | Gaisa pārvadātāji, kam nav tiesību veikt pārvadājumus vienā vai vairākās dalībvalstīs, tomēr var apkalpot Kopienas teritoriju, ja to gaisa kuģus ar vai bez apkalpes fraktē sabiedrības, kam ir šādas tiesības. Būtu jāparedz noteikumi, lai Kopienas sarakstā iekļautais darbības aizliegums vienlīdz attiektos uz visiem šādiem gaisa pārvadātājiem, jo pretējā gadījumā šie gaisa pārvadātāji varētu darboties Kopienā, neatbilstot attiecīgajiem drošības standartiem. |
| --- | --- |

(4)

Gaisa pārvadātāji, kam nav tiesību veikt pārvadājumus vienā vai vairākās dalībvalstīs, tomēr var apkalpot Kopienas teritoriju, ja to gaisa kuģus ar vai bez apkalpes fraktē sabiedrības, kam ir šādas tiesības. Būtu jāparedz noteikumi, lai Kopienas sarakstā iekļautais darbības aizliegums vienlīdz attiektos uz visiem šādiem gaisa pārvadātājiem, jo pretējā gadījumā šie gaisa pārvadātāji varētu darboties Kopienā, neatbilstot attiecīgajiem drošības standartiem.

| (5) | Gaisa pārvadātājiem, uz kuriem attiecas darbības aizliegums, varētu ļaut īstenot satiksmes tiesības, ja tie nomā tāda gaisa pārvadātāja gaisa kuģi kopā ar tā apkalpi, uz kuru neattiecas darbības aizliegums un ja tiek ievēroti attiecīgie drošības standarti. |
| --- | --- |

(5)

Gaisa pārvadātājiem, uz kuriem attiecas darbības aizliegums, varētu ļaut īstenot satiksmes tiesības, ja tie nomā tāda gaisa pārvadātāja gaisa kuģi kopā ar tā apkalpi, uz kuru neattiecas darbības aizliegums un ja tiek ievēroti attiecīgie drošības standarti.

| (6) | Lai gaisa transporta pasažieriem būtu iespējams saņemt adekvātu un aktuālu drošības informāciju un lai nodrošinātu, ka tos gaisa pārvadātājus, kas ir novērsuši trūkumus drošības jomā, svītro no saraksta tik ātri, cik vien iespējams, Kopienas saraksta atjaunināšanas procedūrai vajadzētu būt tādai, kas ļauj ātri pieņemt lēmumus. Tajā pašā laikā, nosakot procedūras, būtu jāņem vērā gaisa pārvadātāja tiesības uz aizstāvību un tām nebūtu jāskar starptautiskus nolīgumus un konvencijas, kuras ir parakstījušas Kopienas dalībvalstis, sevišķi 1944. gada Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju. Komisijai, pieņemot ar procedūru saistītos īstenošanas pasākumus, būtu jāņem vērā šīs prasības. |
| --- | --- |

(6)

Lai gaisa transporta pasažieriem būtu iespējams saņemt adekvātu un aktuālu drošības informāciju un lai nodrošinātu, ka tos gaisa pārvadātājus, kas ir novērsuši trūkumus drošības jomā, svītro no saraksta tik ātri, cik vien iespējams, Kopienas saraksta atjaunināšanas procedūrai vajadzētu būt tādai, kas ļauj ātri pieņemt lēmumus. Tajā pašā laikā, nosakot procedūras, būtu jāņem vērā gaisa pārvadātāja tiesības uz aizstāvību un tām nebūtu jāskar starptautiskus nolīgumus un konvencijas, kuras ir parakstījušas Kopienas dalībvalstis, sevišķi 1944. gada Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju. Komisijai, pieņemot ar procedūru saistītos īstenošanas pasākumus, būtu jāņem vērā šīs prasības.

| (7) | Ja gaisa pārvadātājam piemēro darbības aizliegumu, būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai palīdzētu šim gaisa pārvadātājam novērst trūkumus, kuru dēļ uz to attiecas šis aizliegums. |
| --- | --- |

(7)

Ja gaisa pārvadātājam piemēro darbības aizliegumu, būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai palīdzētu šim gaisa pārvadātājam novērst trūkumus, kuru dēļ uz to attiecas šis aizliegums.

| (8) | Izņēmuma gadījumos dalībvalstīm būtu jāļauj veikt vienpusējus pasākumus. Steidzamos gadījumos, kad radusies neparedzēta drošības problēma, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai nekavējoties noteikt darbības aizliegumu, kas ir spēkā to teritorijā. Turklāt, ja Komisija ir nolēmusi neiekļaut gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot vai saglabāt darbības aizliegumu tādas drošības problēmas dēļ, kas nepastāv citās dalībvalstīs. Dalībvalstīm šīs iespējas būtu jāizmanto tikai izņēmuma gadījumos, ņemot vērā Kopienas intereses un tā, lai tiktu nodrošināta vienāda pieeja attiecībā uz aviācijas drošību. Būtu jārīkojas, neskarot 8. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 3922/91 (1991. gada 16. decembris) par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (3) un 10. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (4). |
| --- | --- |

(8)

Izņēmuma gadījumos dalībvalstīm būtu jāļauj veikt vienpusējus pasākumus. Steidzamos gadījumos, kad radusies neparedzēta drošības problēma, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai nekavējoties noteikt darbības aizliegumu, kas ir spēkā to teritorijā. Turklāt, ja Komisija ir nolēmusi neiekļaut gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot vai saglabāt darbības aizliegumu tādas drošības problēmas dēļ, kas nepastāv citās dalībvalstīs. Dalībvalstīm šīs iespējas būtu jāizmanto tikai izņēmuma gadījumos, ņemot vērā Kopienas intereses un tā, lai tiktu nodrošināta vienāda pieeja attiecībā uz aviācijas drošību. Būtu jārīkojas, neskarot 8. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 3922/91 (1991. gada 16. decembris) par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (3) un 10. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (4).

| (9) | Informācija par gaisa pārvadātāju drošību ir jāpublicē efektīvā veidā, piemēram, izmantojot internetu. |
| --- | --- |

(9)

Informācija par gaisa pārvadātāju drošību ir jāpublicē efektīvā veidā, piemēram, izmantojot internetu.

| (10) | Lai konkurence gaisa transporta jomā sniegtu vislielāko iespējamo labumu gan uzņēmējsabiedrībām, gan pasažieriem, ir būtiski nodrošināt, lai patērētāji saņemtu nepieciešamo informāciju, kas ļautu viņiem veikt apzinātu izvēli. |
| --- | --- |

(10)

Lai konkurence gaisa transporta jomā sniegtu vislielāko iespējamo labumu gan uzņēmējsabiedrībām, gan pasažieriem, ir būtiski nodrošināt, lai patērētāji saņemtu nepieciešamo informāciju, kas ļautu viņiem veikt apzinātu izvēli.

| (11) | Gaisa pārvadātāja vai gaisa pārvadātāju, kas faktiski veic lidojumu, identitātes dati ir būtiska informācija. Tomēr patērētāji, kas slēdz līgumu par pārvadājumu, kurā var ietilpt gan lidojums turp, gan lidojums atpakaļ, ne vienmēr ir informēti par to, kurš gaisa pārvadātājs vai gaisa pārvadātāji faktiski veiks attiecīgo lidojumu vai lidojumus. |
| --- | --- |

(11)

Gaisa pārvadātāja vai gaisa pārvadātāju, kas faktiski veic lidojumu, identitātes dati ir būtiska informācija. Tomēr patērētāji, kas slēdz līgumu par pārvadājumu, kurā var ietilpt gan lidojums turp, gan lidojums atpakaļ, ne vienmēr ir informēti par to, kurš gaisa pārvadātājs vai gaisa pārvadātāji faktiski veiks attiecīgo lidojumu vai lidojumus.

| (12) | Padomes Direktīva 90/314/EEK (1990. gada 13. jūnijs) par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām (5) nosaka, kāda informācija jāsniedz patērētājiem, tomēr šajā informācijā neietilpst informācija par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti. |
| --- | --- |

(12)

Padomes Direktīva 90/314/EEK (1990. gada 13. jūnijs) par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām (5) nosaka, kāda informācija jāsniedz patērētājiem, tomēr šajā informācijā neietilpst informācija par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti.

| (13) | Padomes Regula (EEK) Nr. 2299/89 (1989. gada 24. jūlijs) par rīcības kodeksu attiecībā uz datorizētām rezervēšanas sistēmām (DRS) (6), patērētājiem, kas rezervē lidojumu ar datorizētas rezervēšanas sistēmas palīdzību, nodrošina tiesības tikt informētiem apkalpojošo gaisa pārvadātāju. Tomēr pat attiecībā uz nozīmētu gaisa transportu pastāv tāda pieņemtā prakse kā, piemēram, gaisa kuģa iznomāšana kopā ar tā apkalpes komandu citam gaisa pārvadātājam, kodu koplietošana ārpus DRS, gadījumos, kad gaisa pārvadātājs, kas pārdevis lidojumu savā vārdā, patiesībā lidojumu nenodrošina, un pašreiz pasažieriem nav juridisku tiesību saņemt informāciju par to, kāds gaisa pārvadātājs konkrēti sniegs pakalpojumu. |
| --- | --- |

(13)

Padomes Regula (EEK) Nr. 2299/89 (1989. gada 24. jūlijs) par rīcības kodeksu attiecībā uz datorizētām rezervēšanas sistēmām (DRS) (6), patērētājiem, kas rezervē lidojumu ar datorizētas rezervēšanas sistēmas palīdzību, nodrošina tiesības tikt informētiem apkalpojošo gaisa pārvadātāju. Tomēr pat attiecībā uz nozīmētu gaisa transportu pastāv tāda pieņemtā prakse kā, piemēram, gaisa kuģa iznomāšana kopā ar tā apkalpes komandu citam gaisa pārvadātājam, kodu koplietošana ārpus DRS, gadījumos, kad gaisa pārvadātājs, kas pārdevis lidojumu savā vārdā, patiesībā lidojumu nenodrošina, un pašreiz pasažieriem nav juridisku tiesību saņemt informāciju par to, kāds gaisa pārvadātājs konkrēti sniegs pakalpojumu.

| (14) | Šāda prakse nodrošina elastīgumu un ļauj sniegt pasažieriem labākus pakalpojumus. Turklāt ne vienmēr iespējams izvairīties no izmaiņām, kas notiek pēdējā brīdī jo īpaši tehnisku iemeslu dēļ un arī gaisa transporta drošības apsvērumu dēļ. Taču, šis elastīgums būtu jālīdzsvaro ar pārbaudēm, lai pārliecinātos, vai uzņēmumi, kas faktiski veic lidojumus, atbilst drošības prasībām, un ar pārredzamību pasažieriem, lai nodrošinātu viņu tiesības izdarīt apzinātu izvēli. Būtu jācenšas panākt līdzsvaru starp gaisa pārvadātāju spēju pastāvēt un pasažieru piekļuvi informācijai. |
| --- | --- |

(14)

Šāda prakse nodrošina elastīgumu un ļauj sniegt pasažieriem labākus pakalpojumus. Turklāt ne vienmēr iespējams izvairīties no izmaiņām, kas notiek pēdējā brīdī jo īpaši tehnisku iemeslu dēļ un arī gaisa transporta drošības apsvērumu dēļ. Taču, šis elastīgums būtu jālīdzsvaro ar pārbaudēm, lai pārliecinātos, vai uzņēmumi, kas faktiski veic lidojumus, atbilst drošības prasībām, un ar pārredzamību pasažieriem, lai nodrošinātu viņu tiesības izdarīt apzinātu izvēli. Būtu jācenšas panākt līdzsvaru starp gaisa pārvadātāju spēju pastāvēt un pasažieru piekļuvi informācijai.

| (15) | Sniedzot pasažieriem ar drošību saistītu informāciju, gaisa pārvadātājiem ir jāievēro pārredzamības principi. Šās informācijas publicēšana sekmēs pasažieru informētību par gaisa pārvadātāju uzticamību drošības ziņā. |
| --- | --- |

(15)

Sniedzot pasažieriem ar drošību saistītu informāciju, gaisa pārvadātājiem ir jāievēro pārredzamības principi. Šās informācijas publicēšana sekmēs pasažieru informētību par gaisa pārvadātāju uzticamību drošības ziņā.

| (16) | Gaisa pārvadātāju pienākums ir paziņot dalībvalstu gaisa satiksmes drošības iestādēm par drošības problēmām, kā arī nekavējoties rīkoties, lai šīs problēmas novērstu. Gaisa kuģa apkalpei un lidostas personālam ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu viņiem zināmās drošības problēmas. Atbilstīgi 8. panta 4. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/42/EK (2003. gada 13. jūnijs) attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā (7), personāla sodīšana par šādu rīcību būtu pretrunā aviācijas drošības interesēm. |
| --- | --- |

(16)

Gaisa pārvadātāju pienākums ir paziņot dalībvalstu gaisa satiksmes drošības iestādēm par drošības problēmām, kā arī nekavējoties rīkoties, lai šīs problēmas novērstu. Gaisa kuģa apkalpei un lidostas personālam ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu viņiem zināmās drošības problēmas. Atbilstīgi 8. panta 4. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/42/EK (2003. gada 13. jūnijs) attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā (7), personāla sodīšana par šādu rīcību būtu pretrunā aviācijas drošības interesēm.

| (17) | Papildus gadījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos (8), pasažieriem būtu jāpiedāvā iespēja saņemt kompensāciju vai noteiktos, specifiskos gadījumos, uz kuriem attiecas šī regula, - pārplānot maršrutu, ja savienojums ar Kopienu ir pietiekami tuvu. |
| --- | --- |

(17)

Papildus gadījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos (8), pasažieriem būtu jāpiedāvā iespēja saņemt kompensāciju vai noteiktos, specifiskos gadījumos, uz kuriem attiecas šī regula, - pārplānot maršrutu, ja savienojums ar Kopienu ir pietiekami tuvu.

| (18) | Papildus šīs regulas noteikumiem, apkalpojošā pārvadātāja identitāti ietekmējošu izmaiņu sekas uz pārvadājuma līguma izpildi būtu jāreglamentē tiem dalībvalstu tiesību aktiem, kas attiecas uz līgumiem, kā arī attiecīgiem Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši Padomes Direktīvai 90/314/EEK un Direktīvai 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (9). |
| --- | --- |

(18)

Papildus šīs regulas noteikumiem, apkalpojošā pārvadātāja identitāti ietekmējošu izmaiņu sekas uz pārvadājuma līguma izpildi būtu jāreglamentē tiem dalībvalstu tiesību aktiem, kas attiecas uz līgumiem, kā arī attiecīgiem Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši Padomes Direktīvai 90/314/EEK un Direktīvai 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (9).

| (19) | Šī regula ir daļa no likumdošanas procesa, kura mērķis ir izveidot efektīvu un saskaņotu pieeju gaisa satiksmes drošības uzlabošanai Kopienā, kurā ievērojama loma ir Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai. Paplašinot šīs aģentūras pilnvaras, piemēram, attiecībā uz trešo valstu gaisa kuģiem, ar šo regulu ir iespējams vēl vairāk palielināt tās lomu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš turpmākai gaisa kuģu drošības pārbaužu kvalitātes uzlabošanai, šādu pārbaužu skaita palielināšanai un to saskaņošanai. |
| --- | --- |

(19)

Šī regula ir daļa no likumdošanas procesa, kura mērķis ir izveidot efektīvu un saskaņotu pieeju gaisa satiksmes drošības uzlabošanai Kopienā, kurā ievērojama loma ir Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai. Paplašinot šīs aģentūras pilnvaras, piemēram, attiecībā uz trešo valstu gaisa kuģiem, ar šo regulu ir iespējams vēl vairāk palielināt tās lomu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš turpmākai gaisa kuģu drošības pārbaužu kvalitātes uzlabošanai, šādu pārbaužu skaita palielināšanai un to saskaņošanai.

| (20) | Ja pastāv drošības risks, ko nav novērsusi attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis, Komisijai vajadzētu būt iespējai nekavējoties pieņemt pagaidu pasākumus. Šādā gadījumā komitejai, kas saskaņā ar šo regulu palīdz Komisijai, būtu jārīkojas saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas paredzēta 3. pantā Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). |
| --- | --- |

(20)

Ja pastāv drošības risks, ko nav novērsusi attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis, Komisijai vajadzētu būt iespējai nekavējoties pieņemt pagaidu pasākumus. Šādā gadījumā komitejai, kas saskaņā ar šo regulu palīdz Komisijai, būtu jārīkojas saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas paredzēta 3. pantā Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

| (21) | Visos citos gadījumos komitejai, kas saskaņā ar šo regulu palīdz Komisijai, būtu jārīkojas saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā paredzēto regulatīvo procedūru. |
| --- | --- |

(21)

Visos citos gadījumos komitejai, kas saskaņā ar šo regulu palīdz Komisijai, būtu jārīkojas saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā paredzēto regulatīvo procedūru.

| (22) | Tā kā citādi būtu neskaidras attiecības starp šo regulu un 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/36/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (11), lai ieviestu juridisku noteiktību, šis pants būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā citādi būtu neskaidras attiecības starp šo regulu un 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/36/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (11), lai ieviestu juridisku noteiktību, šis pants būtu jāatceļ.

| (23) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas piemērojami šīs regulas III nodaļas noteikumu pārkāpšanas gadījumos, kā arī būtu jānodrošina šo sodu piemērošanu. Sodiem, kas var būt civiltiesiski un administratīvi sodi, vajadzētu būt efektīviem, samērīgiem un atturošiem. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas piemērojami šīs regulas III nodaļas noteikumu pārkāpšanas gadījumos, kā arī būtu jānodrošina šo sodu piemērošanu. Sodiem, kas var būt civiltiesiski un administratīvi sodi, vajadzētu būt efektīviem, samērīgiem un atturošiem.

| (24) | Komisijai būtu jāanalizē šīs regulas piemērošana un pēc pietiekama laika posma jāsniedz ziņojums par tās noteikumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(24)

Komisijai būtu jāanalizē šīs regulas piemērošana un pēc pietiekama laika posma jāsniedz ziņojums par tās noteikumu efektivitāti.

| (25) | Jebkura kompetenta Kopienas civilās aviācijas iestāde var nolemt, ka gaisa pārvadātāji, tostarp tie gaisa pārvadātāji, kas neapkalpo dalībvalstis, uz kurām attiecas Līgums, var iesniegt šai iestādei pieprasījumu pakļaut šādu pieprasījumu iesniegušo gaisa pārvadātāju sistemātiskām pārbaudēm, lai pārbaudītu tā atbilstību attiecīgiem drošības standartiem. |
| --- | --- |

(25)

Jebkura kompetenta Kopienas civilās aviācijas iestāde var nolemt, ka gaisa pārvadātāji, tostarp tie gaisa pārvadātāji, kas neapkalpo dalībvalstis, uz kurām attiecas Līgums, var iesniegt šai iestādei pieprasījumu pakļaut šādu pieprasījumu iesniegušo gaisa pārvadātāju sistemātiskām pārbaudēm, lai pārbaudītu tā atbilstību attiecīgiem drošības standartiem.

| (26) | Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šai regulai nebūtu jākavē dalībvalstu veiktas tādas gaisa pārvadātāju kvalitātes noteikšanas sistēmas ieviešanu valsts līmenī, kuras kritēriji bez obligātajām drošības prasībām var ietvert arī citus apsvērumus. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šai regulai nebūtu jākavē dalībvalstu veiktas tādas gaisa pārvadātāju kvalitātes noteikšanas sistēmas ieviešanu valsts līmenī, kuras kritēriji bez obligātajām drošības prasībām var ietvert arī citus apsvērumus.

| (27) | Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste 1987. gada 2. decembrī Londonā abu valstu ārlietu ministru kopīgā deklarācijā vienojās par plašākas sadarbības pasākumiem attiecībā uz Gibraltāra lidostas izmantošanu. Šie pasākumi vēl netiek īstenoti, |
| --- | --- |

(27)

Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste 1987. gada 2. decembrī Londonā abu valstu ārlietu ministru kopīgā deklarācijā vienojās par plašākas sadarbības pasākumiem attiecībā uz Gibraltāra lidostas izmantošanu. Šie pasākumi vēl netiek īstenoti,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu pieņem noteikumus:

| a) | par tāda Kopienas saraksta izveidi un publicēšanu, kura pamatā ir kopēji kritēriji un kurā iekļauj tos gaisa pārvadātājus, uz kuriem drošības apsvērumu dēļ Kopienā attiecas darbības aizliegums,
  un |
| --- | --- |

a)

par tāda Kopienas saraksta izveidi un publicēšanu, kura pamatā ir kopēji kritēriji un kurā iekļauj tos gaisa pārvadātājus, uz kuriem drošības apsvērumu dēļ Kopienā attiecas darbības aizliegums,

un

| b) | par gaisa transporta pasažieru informēšanu par gaisa pārvadātāja, kas apkalpo viņu lidojumus, identitāti. |
| --- | --- |

b)

par gaisa transporta pasažieru informēšanu par gaisa pārvadātāja, kas apkalpo viņu lidojumus, identitāti.

2.   Šīs regulas piemērošanu Gibraltāra lidostai saprot kā tādu, kas neskar attiecīgo Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes tiesisko stāvokli attiecībā uz tās teritorijas, kurā lidosta atrodas, suverenitātes apstrīdēšanu.

3.   Šīs regulas piemērošanu Gibraltāra lidostai atliek līdz brīdim, kad sāk darboties Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes ārlietu ministru 1987. gada 2. decembrī sastādītajā kopīgajā deklarācijā ietvertie pasākumi. Spānijas un Apvienotās Karalistes valdības informēs Padomi par šādu pasākumu darbības uzsākšanas datumu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “gaisa pārvadātājs” ir gaisa transporta uzņēmums ar derīgu darbības licenci vai tai līdzvērtīgu dokumentu; |
| --- | --- |

a)

“gaisa pārvadātājs” ir gaisa transporta uzņēmums ar derīgu darbības licenci vai tai līdzvērtīgu dokumentu;

| b) | “pārvadājuma līgums” ir līgums par gaisa transporta pakalpojumiem vai par šādu pakalpojumu izmantošanu, tostarp gadījumos, kad pārvadājums sastāv no diviem vai vairāk lidojumiem, ko veic viens un tas pats vai dažādi gaisa pārvadātāji; |
| --- | --- |

b)

“pārvadājuma līgums” ir līgums par gaisa transporta pakalpojumiem vai par šādu pakalpojumu izmantošanu, tostarp gadījumos, kad pārvadājums sastāv no diviem vai vairāk lidojumiem, ko veic viens un tas pats vai dažādi gaisa pārvadātāji;

| c) | “gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs” ir pārvadātājs, kurš ar pasažieri slēdz līgumu par pārvadājuma veikšanu, vai ceļojuma organizētājs, ja līgums attiecas uz komplekso ceļojumu. Jebkurš biļešu pārdevējs arī tiek uzskatīts par gaisa pārvadājuma līgumslēdzēju; |
| --- | --- |

c)

“gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs” ir pārvadātājs, kurš ar pasažieri slēdz līgumu par pārvadājuma veikšanu, vai ceļojuma organizētājs, ja līgums attiecas uz komplekso ceļojumu. Jebkurš biļešu pārdevējs arī tiek uzskatīts par gaisa pārvadājuma līgumslēdzēju;

| d) | “biļešu pārdevējs” ir gaisa transporta biļetes pārdevējs, kurš nav gaisa pārvadātājs vai ceļojuma organizētājs un kurš organizē pārvadājuma līguma slēgšanu ar pasažieri neatkarīgi no tā, vai tiek pārdota biļete tikai uz lidojumu vai arī uz lidojumu kā daļu no kompleksā ceļojuma; |
| --- | --- |

d)

“biļešu pārdevējs” ir gaisa transporta biļetes pārdevējs, kurš nav gaisa pārvadātājs vai ceļojuma organizētājs un kurš organizē pārvadājuma līguma slēgšanu ar pasažieri neatkarīgi no tā, vai tiek pārdota biļete tikai uz lidojumu vai arī uz lidojumu kā daļu no kompleksā ceļojuma;

| e) | “apkalpojošais gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kurš veic vai plāno veikt lidojumu saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar pasažieri, vai citas personas vārdā, neatkarīgi no tā, vai šī persona ir juridiska vai fiziska persona, un kurai ir pārvadājuma līgums ar šo pasažieri; |
| --- | --- |

e)

“apkalpojošais gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kurš veic vai plāno veikt lidojumu saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar pasažieri, vai citas personas vārdā, neatkarīgi no tā, vai šī persona ir juridiska vai fiziska persona, un kurai ir pārvadājuma līgums ar šo pasažieri;

| f) | “darbības atļauja vai tehniskā atļauja” ir jebkāds dalībvalsts normatīvs vai administratīvs akts, kas ļauj gaisa pārvadātājam sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus dalībvalsts lidostās vai darboties tās gaisa telpā, vai īstenot satiksmes tiesības; |
| --- | --- |

f)

“darbības atļauja vai tehniskā atļauja” ir jebkāds dalībvalsts normatīvs vai administratīvs akts, kas ļauj gaisa pārvadātājam sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus dalībvalsts lidostās vai darboties tās gaisa telpā, vai īstenot satiksmes tiesības;

| g) | “darbības aizliegums” ir gaisa pārvadātāja darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas atteikums, apturēšana, atsaukšana vai ierobežojums drošības apsvērumu dēļ vai jebkādi citi līdzvērtīgi drošības pasākumi attiecībā uz gaisa pārvadātāju, kuram nav satiksmes tiesības Kopienā, bet kura gaisa kuģi savādāk varētu tikt izmantoti Kopienā saskaņā ar frakta līgumu; |
| --- | --- |

g)

“darbības aizliegums” ir gaisa pārvadātāja darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas atteikums, apturēšana, atsaukšana vai ierobežojums drošības apsvērumu dēļ vai jebkādi citi līdzvērtīgi drošības pasākumi attiecībā uz gaisa pārvadātāju, kuram nav satiksmes tiesības Kopienā, bet kura gaisa kuģi savādāk varētu tikt izmantoti Kopienā saskaņā ar frakta līgumu;

| h) | “komplekss pakalpojums” ir tāds pakalpojums, kas noteikts Direktīvas 90/314/EEK 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

h)

“komplekss pakalpojums” ir tāds pakalpojums, kas noteikts Direktīvas 90/314/EEK 2. panta 1. punktā;

| i) | “rezervācija” ir fakts, kad pasažierim ir biļete vai cita veida pierādījums, kurā norādīts, ka šo rezervāciju ir pieņēmis un reģistrējis gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs; |
| --- | --- |

i)

“rezervācija” ir fakts, kad pasažierim ir biļete vai cita veida pierādījums, kurā norādīts, ka šo rezervāciju ir pieņēmis un reģistrējis gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs;

| j) | “attiecīgie drošības standarti” ir starptautiskie drošības standarti, kas ietverti Čikāgas Konvencijā un tās pielikumos, kā arī vajadzības gadījumā – attiecīgos Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

j)

“attiecīgie drošības standarti” ir starptautiskie drošības standarti, kas ietverti Čikāgas Konvencijā un tās pielikumos, kā arī vajadzības gadījumā – attiecīgos Kopienas tiesību aktos.

II NODAĻA

KOPIENAS SARAKSTS

3. pants

Kopienas saraksta izveide

1.   Lai uzlabotu gaisa satiksmes drošību, izveido to gaisa pārvadātāju sarakstu, uz kuriem Kopienā attiecas darbības aizliegums (turpmāk – “Kopienas saraksts”). Katra dalībvalsts savā teritorijā piemēro Kopienas sarakstā iekļautos darbības aizliegumus attiecībā uz tiem gaisa pārvadātājiem, uz kuriem attiecas šie aizliegumi.

2.   Kopējie kritēriji, saskaņā ar kuriem gaisa pārvadātāju pakļauj darbības aizliegumam un kuriem jābūt balstītiem uz attiecīgiem drošības standartiem, ir iekļauti pielikumā (turpmāk – “kopējie kritēriji”). Komisija var grozīt pielikumu, jo īpaši, lai ņemtu vērā zinātnisko un tehnisko attīstību, saskaņā ar 15. panta 3. punktā noteikto kārtību.

3.   Lai izveidotu sākotnējo Kopienas sarakstu, katra dalībvalsts ne vēlāk kā 2006. gada 16. februārī dara Komisijai zināmus tos gaisa pārvadātājus, uz kuriem tās teritorijā attiecas darbības aizliegums, minot šāda aizlieguma noteikšanas iemeslus un darot zināmu citu svarīgu informāciju. Komisija par šiem darbības aizliegumiem informē pārējās dalībvalstis.

4.   Mēneša laikā pēc tam, kad ir saņemta informācija no dalībvalstīm, Komisija, balstoties uz kopējiem kritērijiem, pieņem lēmumu par darbības aizlieguma piemērošanu attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem un saskaņā ar 15. panta 3. punktā minēto kārtību izveido to gaisa pārvadātāju sarakstu, kuriem tā ir noteikusi darbības aizliegumu.

4. pants

Kopienas saraksta atjaunināšana

1.   Kopienas sarakstu atjaunina:

| a) | lai piemērotu darbības aizliegumu gaisa pārvadātājam un iekļautu šo gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstā, pamatojoties uz kopējiem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

lai piemērotu darbības aizliegumu gaisa pārvadātājam un iekļautu šo gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstā, pamatojoties uz kopējiem kritērijiem;

| b) | lai svītrotu gaisa pārvadātāju no Kopienas saraksta, ja drošības problēmas, kas lika attiecīgo gaisa pārvadātāju iekļaut Kopienas sarakstā, ir novērstas un nepastāv citi kopējo kritēriju iemesli, lai saglabātu gaisa pārvadātāja atrašanos Kopienas sarakstā; |
| --- | --- |

b)

lai svītrotu gaisa pārvadātāju no Kopienas saraksta, ja drošības problēmas, kas lika attiecīgo gaisa pārvadātāju iekļaut Kopienas sarakstā, ir novērstas un nepastāv citi kopējo kritēriju iemesli, lai saglabātu gaisa pārvadātāja atrašanos Kopienas sarakstā;

| c) | lai mainītu nosacījumus attiecībā uz darbības aizlieguma piemērošanu gaisa pārvadātājam, kas ir iekļauts Kopienas sarakstā. |
| --- | --- |

c)

lai mainītu nosacījumus attiecībā uz darbības aizlieguma piemērošanu gaisa pārvadātājam, kas ir iekļauts Kopienas sarakstā.

2.   Komisija, darbojoties pēc savas iniciatīvas vai dalībvalsts pieprasījuma, lemj par Kopienas saraksta atjaunināšanu tiklīdz to prasa 1. punkts saskaņā ar 15. panta 3. punktā minēto procedūru, pamatojoties uz kopējiem kritērijiem. Vismaz reizi trīs mēnešos Komisija pārbauda, vai ir jāatjaunina Kopienas saraksts.

3.   Katra dalībvalsts un Eiropas Aviācijas drošības aģentūra paziņo Komisijai visu informāciju, kas var attiekties uz Kopienas saraksta atjaunināšanu. Komisija nosūta dalībvalstīm visu attiecīgo informāciju.

5. pants

Pagaidu pasākumi Kopienas saraksta atjaunināšanai

1.   Ja gaisa pārvadātāja turpmāka darbība var acīmredzami būtiski apdraudēt drošību, un attiecīgās dalībvalstis veiktie steidzamie pasākumi nav novērsuši šo risku atbilstīgi 6. panta 1. punktam, Komisija var uz laiku piemērot pasākumus, kas paredzēti 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai c) apakšpunktā, saskaņā ar 15. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

2.   Tiklīdz iespējams un vēlākais 10 darba dienu laikā Komisija iesniedz jautājumu Komitejai, kura minēta 15. panta 1. punktā, un nolemj apstiprināt, grozīt, atsaukt vai pastiprināt pasākumus, ko tā pieņēmusi atbilstīgi šā panta 1. punktam, saskaņā ar 15. panta 3. punktā paredzēto procedūru.

6. pants

Izņēmuma gadījumi

1.   Steidzamības gadījumā šī regula neliedz dalībvalstij reaģēt uz neparedzētu drošības problēmu, uzliekot tūlītēju darbības aizliegumu savā teritorijā, ņemot vērā kopējos kritērijus.

2.   Komisijas lēmums neiekļaut gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstā saskaņā ar 3. panta 4. punktā vai 4. panta 2. punktā noteikto procedūru nekavē dalībvalstis piemērot vai saglabāt darbības aizliegumu attiecīgajam gaisa pārvadātājam saistībā ar drošības problēmu, kas īpaši skar šo dalībvalsti.

3.   Jebkurā no 1. un 2. punktā paredzētajiem gadījumiem attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju, kas informē pārējās dalībvalstis. Gadījumā, kas paredzēts 1. punktā, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties iesniedz Komisijai pieprasījumu atjaunināt Kopienas sarakstu saskaņā ar 4. panta 2. punktu.

7. pants

Tiesības uz aizstāvību

Komisija nodrošina, lai gadījumos, kad tā pieņem lēmumus atbilstīgi 3. panta 4. punktam, 4. panta 2. punktam un 5. pantam, attiecīgajam gaisa pārvadātājam tiek nodrošināta iespēja tikt uzklausītam, dažos gadījumos ņemot vērā nepieciešamību pēc steidzamības procedūras.

8. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Komisija, rīkojoties saskaņā ar 15. panta 3. punktā paredzēto procedūru, vajadzības gadījumā pieņem īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz šajā nodaļā paredzētajām procedūrām.

2.   Lemjot par šiem pasākumiem, Komisija attiecīgi ņem vērā vajadzību pēc ātras lēmumu pieņemšanas saistībā ar Kopienas saraksta atjaunināšanu un vajadzības gadījumā nodrošina steidzamības procedūru.

9. pants

Publicēšana

1.   Kopienas sarakstu un jebkurus grozījumus tajā nekavējoties publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Komisija un dalībvalstis veic pasākumus, kas ir nepieciešami, lai atvieglotu katra pēdējā atjauninātā Kopienas saraksta publisku pieejamību, jo īpaši izmantojot internetu.

3.   Gaisa pārvadājumu līgumslēdzēji, valstu civilās aviācijas iestādes, Eiropas Aviācijas drošības aģentūra un lidostas, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, iepazīstina pasažierus ar Kopienas sarakstu gan tīmekļa vietnēs, gan, kur nepieciešams, savās telpās.

III NODAĻA

INFORMĀCIJA PASAŽIERIEM

10. pants

Darbības joma

1.   Šajā nodaļā paredzētos noteikumus piemēro attiecībā uz pasažieru pārvadāšanu gaisa transportā, ja lidojums ir pārvadājuma līguma sastāvdaļa un šis pārvadājums tiek uzsākts Kopienā, un:

| a) | izlidošana notiek no lidostas tādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums,
  vai |
| --- | --- |

a)

izlidošana notiek no lidostas tādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums,

vai

| b) | izlidošana notiek no lidostas trešā valstī un ielidošana notiek lidostā tādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums,
  vai |
| --- | --- |

b)

izlidošana notiek no lidostas trešā valstī un ielidošana notiek lidostā tādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums,

vai

| c) | lidojums notiek no lidostas trešā valstī uz citu šādu lidostu. |
| --- | --- |

c)

lidojums notiek no lidostas trešā valstī uz citu šādu lidostu.

2.   Šajā nodaļā paredzētos noteikumus piemēro gan tādiem lidojumiem, kas ir plānoti vai nav plānoti, gan lidojumiem, kas ietilpst kompleksajā ceļojumā.

3.   Šajā nodaļā paredzētie noteikumi neskar pasažieru tiesības atbilstīgi Direktīvai 90/314/EEK un atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2299/89.

11. pants

Informācija par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti

1.   Veicot rezervāciju, neatkarīgi no rezervēšanas veida gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs informē pasažieri par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti.

2.   Ja rezervācijas brīdī apkalpojošā gaisa pārvadātāja vai apkalpojošo gaisa pārvadātāju identitāte nav zināma, gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs nodrošina, lai pasažieris tiktu informēts par tā vai to gaisa pārvadātāja nosaukumu, kas, iespējams, būs apkalpojošie gaisa pārvadātāji attiecīgajam lidojumam vai lidojumiem. Šādā gadījumā gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs nodrošina, lai pasažieris tiktu informēts par apkalpojošā gaisa pārvadātāja vai apkalpojošo gaisa pārvadātāju identitāti, tiklīdz tā kļūst zināma.

3.   Neatkarīgi no tā, vai pēc rezervācijas tiek mainīts gaisa pārvadātājs vai gaisa pārvadātāji, gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs, neatkarīgi no tā, kādi ir bijuši šīs maiņas iemesli, nekavējoties veic visus nepieciešamos pasākumus, lai informētu pasažierus par izmaiņām cik vien ātri iespējams. Pasažieri vienmēr jāinformē reģistrācijas laikā vai iekāpšanas laikā, ja savienotais lidojums neparedz reģistrāciju.

4.   Gaisa pārvadātājs vai ceļojuma rīkotājs vajadzības gadījumā nodrošina, lai attiecīgais gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs tiktu informēts par apkalpojošā gaisa pārvadātāja vai gaisa pārvadātāju identitāti tiklīdz tā kļūst zināma, jo īpaši šādas identitātes izmaiņas gadījumā.

5.   Ja biļetes pārdevējs nav informēts par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti, tas nav atbildīgs par šajā pantā paredzēto saistību neizpildi.

6.   Gaisa pārvadājuma līgumslēdzēja pienākumu informēt pasažierus par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti konkretizē ceļojumam piemērojamajos vispārīgajos pārdošanas noteikumos.

12. pants

Tiesības uz kompensāciju vai maršruta pārplānošanu

1.   Šī regula neskar tiesības uz kompensāciju vai maršruta pārplānošanu, ko paredz Regula (EK) Nr. 261/2004.

2.   Gadījumos, uz kuriem neattiecas Regula (EK) Nr. 261/2004, un

| a) | ja pasažierim norādītais gaisa pārvadātājs ir iekļauts Kopienas sarakstā un uz šo gaisa pārvadātāju attiecas darbības aizliegums, kura dēļ ir atcelts attiecīgais lidojums vai kura dēļ to varētu atcelt, ja attiecīgais lidojums notiek Kopienā,
  vai |
| --- | --- |

a)

ja pasažierim norādītais gaisa pārvadātājs ir iekļauts Kopienas sarakstā un uz šo gaisa pārvadātāju attiecas darbības aizliegums, kura dēļ ir atcelts attiecīgais lidojums vai kura dēļ to varētu atcelt, ja attiecīgais lidojums notiek Kopienā,

vai

| b) | ja pasažierim norādītais gaisa pārvadātājs ir nomainīts uz citu gaisa pārvadātāju, kurš ir iekļauts Kopienas sarakstā un uz kuru attiecas darbības aizliegums, kā dēļ ir atcelts attiecīgais lidojums vai kā dēļ to varētu atcelt, ja attiecīgais lidojums notiek Kopienā, |
| --- | --- |

b)

ja pasažierim norādītais gaisa pārvadātājs ir nomainīts uz citu gaisa pārvadātāju, kurš ir iekļauts Kopienas sarakstā un uz kuru attiecas darbības aizliegums, kā dēļ ir atcelts attiecīgais lidojums vai kā dēļ to varētu atcelt, ja attiecīgais lidojums notiek Kopienā,

gaisa pārvadājuma līgumslēdzējs, kas ir pārvadājuma līgumslēdzēja puse, pasažieriem piedāvā tiesības uz kompensāciju vai maršruta pārplānošanu, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 261/2004 8. pants, ar nosacījumu, ka lidojuma neatcelšanas gadījumā pasažieris ir izvēlējies neizmantot šo lidojumu.

3.   Šā panta 2. punktu piemēro, neskarot Regulas (EK) Nr. 261/2004 13. pantu.

13. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nodrošina, lai tiktu nodrošināta atbilstība šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem, un paredz sankcijas par šo noteikumu pārkāpšanu. Noteiktās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Informācija un grozījumi

Ne vēlāk kā 2009. gada 16. janvārī Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumus par regulas grozījumiem.

15. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Regulas (EEK) Nr. 3922/91 12. pantā minētā komiteja (turpmāk – “komiteja”).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

4.   Komisija var apspriesties ar komiteju jebkādos jautājumos, kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu.

5.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

16. pants

Atcelšana

Ar šo tiek atcelts Direktīvas 2004/36/EK 9. pants

17. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 10., 11. un 12. pantu piemēro no 2006. gada 16. jūlijs, un 13. pantu piemēro no 2007. gada 16. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2005. gada 14. decembrī.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. CLARKE

---

(1)  Atzinums iesniegts 2005. gada 28. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 16. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2005. gada 5. decembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2871/2000 (OV L 333, 29.12.2000., 47. lpp.).

3

(4)  OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.).

4

(5)  OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.

5

(6)  OV L 220, 29.7.1989., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 323/1999 (OV L 40, 13.2.1999., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 167, 4.7.2003., 23. lpp.

7

(8)  OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.

8

(9)  OV L 95, 21.4.1993., 29. lpp.

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

10

(11)  OV L 143, 30.4.2004., 76. lpp.

11

---

PIELIKUMS

Kopējie kritēriji darbības aizliegumam Kopienas līmenī drošības iemeslu dēļ

Lēmumus par rīcību Kopienas līmenī pieņem atbilstoši katras lietas būtībai. Atkarībā no katras lietas būtības, gaisa pārvadātājs vai visi gaisa pārvadātāji, kas ir sertificēti vienā valstī, var atbilstoši rīkoties Kopienas līmenī.

Lemjot par to, vai gaisa pārvadātāja darbība būtu pilnībā vai daļēji jāaizliedz, jāizvērtē gaisa pārvadātāja atbilsme attiecīgajiem drošības standartiem, ņemot vērā:

| 1. | Pārbaudītus pierādījumus par būtiskām gaisa pārvadātāja drošības problēmām:






  — | ziņojumus par gaisa pārvadātāja būtiskām drošības problēmām vai ilgstoši neatrisinātām problēmām, kas atklātas saskaņā ar SAFA programmu veikto trapa pārbaužu laikā un iepriekš paziņotas gaisa pārvadātājam; |
| --- | --- | --- |

1.

Pārbaudītus pierādījumus par būtiskām gaisa pārvadātāja drošības problēmām:

—

ziņojumus par gaisa pārvadātāja būtiskām drošības problēmām vai ilgstoši neatrisinātām problēmām, kas atklātas saskaņā ar SAFA programmu veikto trapa pārbaužu laikā un iepriekš paziņotas gaisa pārvadātājam;

| — | būtiskas drošības problēmas, kas atklātas saistībā ar noteikumiem attiecībā uz informācijas ieguvi, kas iekļauti 3. pantā Direktīvā 2004/36/EK par trešo valstu gaisa kuģu drošību, |
| --- | --- |

—

būtiskas drošības problēmas, kas atklātas saistībā ar noteikumiem attiecībā uz informācijas ieguvi, kas iekļauti 3. pantā Direktīvā 2004/36/EK par trešo valstu gaisa kuģu drošību,

| — | darbības aizliegumus, kas piemēroti trešās valsts pārvadātājiem pamatotu problēmu dēļ attiecībā uz starptautiskajiem drošības standartiem, |
| --- | --- |

—

darbības aizliegumus, kas piemēroti trešās valsts pārvadātājiem pamatotu problēmu dēļ attiecībā uz starptautiskajiem drošības standartiem,

| — | pamatotu informāciju attiecībā uz nelaimes gadījumiem un par nopietniem starpgadījumiem, kas norāda uz slēptiem sistēmas drošības trūkumiem. |
| --- | --- |

—

pamatotu informāciju attiecībā uz nelaimes gadījumiem un par nopietniem starpgadījumiem, kas norāda uz slēptiem sistēmas drošības trūkumiem.

| 2. | Gaisa pārvadātāja spējas un/vai gatavības neesamību attiecībā uz drošības problēmu risināšanu, ko parāda:






  — | gaisa pārvadātāja darbības pārredzamības trūkums un savlaicīga nereaģēšana uz dalībvalsts civilās aviācijas iestādes veiktu izmeklēšanu attiecībā uz šā gaisa pārvadātāja darbības drošības aspektiem, |
| --- | --- | --- |

2.

Gaisa pārvadātāja spējas un/vai gatavības neesamību attiecībā uz drošības problēmu risināšanu, ko parāda:

—

gaisa pārvadātāja darbības pārredzamības trūkums un savlaicīga nereaģēšana uz dalībvalsts civilās aviācijas iestādes veiktu izmeklēšanu attiecībā uz šā gaisa pārvadātāja darbības drošības aspektiem,

| — | būtiskas drošības problēmas atklāšanas gadījumā iesniegts neatbilstošs vai nepietiekams izlabošanas pasākumu plāns. |
| --- | --- |

—

būtiskas drošības problēmas atklāšanas gadījumā iesniegts neatbilstošs vai nepietiekams izlabošanas pasākumu plāns.

| 3. | Atbildīgo iestāžu spēju un/vai gatavības neesamību attiecībā uz gaisa pārvadātāju uzraudzīšanu, lai risinātu drošības problēmas, ko parāda:






  — | citas valsts nesadarbošanās ar dalībvalsts civilās aviācijas iestādēm, ja rodas bažas par šajā valstī licencēta vai sertificēta pārvadātāja darbības drošību, |
| --- | --- | --- |

3.

Atbildīgo iestāžu spēju un/vai gatavības neesamību attiecībā uz gaisa pārvadātāju uzraudzīšanu, lai risinātu drošības problēmas, ko parāda:

—

citas valsts nesadarbošanās ar dalībvalsts civilās aviācijas iestādēm, ja rodas bažas par šajā valstī licencēta vai sertificēta pārvadātāja darbības drošību,

| — | kompetento iestāžu nepietiekošā spēja pārraudzīt pārvadātāju, lai tas īstenotu un ieviestu atbilstošus drošības standartus. Īpaši jāņem vērā:






  a) | pārbaudes un izlabošanas pasākumu plāni, kas ieviesti saskaņā ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Universālās drošības pārraudzības revīzijas programmu vai jebkuriem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

—

kompetento iestāžu nepietiekošā spēja pārraudzīt pārvadātāju, lai tas īstenotu un ieviestu atbilstošus drošības standartus. Īpaši jāņem vērā:

a)

pārbaudes un izlabošanas pasākumu plāni, kas ieviesti saskaņā ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Universālās drošības pārraudzības revīzijas programmu vai jebkuriem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem;

| b) | vai jebkura pārvadātāja, kas darbojas attiecīgās valsts pārraudzībā, darbības atļauja vai tehniskā atļauja ir agrāk noraidīta vai atsaukta citā valstī; |
| --- | --- |

b)

vai jebkura pārvadātāja, kas darbojas attiecīgās valsts pārraudzībā, darbības atļauja vai tehniskā atļauja ir agrāk noraidīta vai atsaukta citā valstī;

| c) | gaisa pārvadātāja sertifikātu nav izdevusi tās vietas kompetentā iestāde, kurā pārvadātājs veic savu pamatdarbību, |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadātāja sertifikātu nav izdevusi tās vietas kompetentā iestāde, kurā pārvadātājs veic savu pamatdarbību,

| — | attiecīgās valsts kompetentās iestādes, kurā ir reģistrēts gaisa pārvadātāja izmantotais gaisa kuģis, nepietiekošā spēja uzraudzīt šo gaisa kuģi saskaņā ar attiecīgās valsts saistībām attiecībā uz Čikāgas Konvenciju. |
| --- | --- |

—

attiecīgās valsts kompetentās iestādes, kurā ir reģistrēts gaisa pārvadātāja izmantotais gaisa kuģis, nepietiekošā spēja uzraudzīt šo gaisa kuģi saskaņā ar attiecīgās valsts saistībām attiecībā uz Čikāgas Konvenciju.

---

| 27.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/23

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2112/2005

(2005. gada 21. novembris)

par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 181.a pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Prakse tieši vai netieši saistīt atbalsta sniegšanu ar tādu preču un pakalpojumu iegādi, kuri, izmantojot šo atbalstu, iepirkti palīdzības sniedzēja valstī, samazina atbalsta efektivitāti un nav saderīga ar attīstības politiku, kas vērsta uz nabadzīgajām valstīm. Atbalsta atsaiste nav pašmērķis, bet būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai stimulētu citus elementus cīņā pret nabadzību, tādus kā īpašumtiesības, reģionālā integrācija un resursu palielināšana, koncentrējoties uz tiesību piešķiršanu vietējiem un reģionālajiem preču un pakalpojumu piegādātājiem jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

(1)

Prakse tieši vai netieši saistīt atbalsta sniegšanu ar tādu preču un pakalpojumu iegādi, kuri, izmantojot šo atbalstu, iepirkti palīdzības sniedzēja valstī, samazina atbalsta efektivitāti un nav saderīga ar attīstības politiku, kas vērsta uz nabadzīgajām valstīm. Atbalsta atsaiste nav pašmērķis, bet būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai stimulētu citus elementus cīņā pret nabadzību, tādus kā īpašumtiesības, reģionālā integrācija un resursu palielināšana, koncentrējoties uz tiesību piešķiršanu vietējiem un reģionālajiem preču un pakalpojumu piegādātājiem jaunattīstības valstīs.

| (2) | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības atbalsta komiteja (AAK) 2001. gada martā pieņēma Ieteikumu par atbalsta atsaisti vismazāk attīstītajām valstīm (2). Dalībvalstis pieņēma šo ieteikumu, un Komisija atzina šo ieteikumu par pamatu Kopienas atbalstam. |
| --- | --- |

(2)

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības atbalsta komiteja (AAK) 2001. gada martā pieņēma Ieteikumu par atbalsta atsaisti vismazāk attīstītajām valstīm (2). Dalībvalstis pieņēma šo ieteikumu, un Komisija atzina šo ieteikumu par pamatu Kopienas atbalstam.

| (3) | Vispārējo lietu padome, kas notika vienlaikus ar Eiropadomi Barselonā, 2002. gada 14. martā, gatavojoties starptautiskajai konferencei par attīstības finansējumu, kura notika Monterrejā, 2002. gada 18.–22. martā, secināja, ka Eiropas Savienība “ieviesīs AAK ieteikumu par atbalsta atsaisti vismazāk attīstītajām valstīm un turpinās sarunas par turpmāku divpusējā atbalsta atsaisti. ES apsvērs arī turpmāko rīcību Kopienas atbalsta atsaistē, saglabājot pašreizējo ES-ĀKK cenu preferenču sistēmu”. |
| --- | --- |

(3)

Vispārējo lietu padome, kas notika vienlaikus ar Eiropadomi Barselonā, 2002. gada 14. martā, gatavojoties starptautiskajai konferencei par attīstības finansējumu, kura notika Monterrejā, 2002. gada 18.–22. martā, secināja, ka Eiropas Savienība “ieviesīs AAK ieteikumu par atbalsta atsaisti vismazāk attīstītajām valstīm un turpinās sarunas par turpmāku divpusējā atbalsta atsaisti. ES apsvērs arī turpmāko rīcību Kopienas atbalsta atsaistē, saglabājot pašreizējo ES-ĀKK cenu preferenču sistēmu”.

| (4) | Komisija 2002. gada 18. novembrī pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Atsaiste: Atbalsta efektivitātes palielināšana”. Tas atspoguļoja Komisijas viedokli par šo jautājumu un iepriekšminēto Barselonas saistību iespējamos īstenošanas variantus ES Atbalsta palīdzības sniegšanas sistēmā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2002. gada 18. novembrī pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Atsaiste: Atbalsta efektivitātes palielināšana”. Tas atspoguļoja Komisijas viedokli par šo jautājumu un iepriekšminēto Barselonas saistību iespējamos īstenošanas variantus ES Atbalsta palīdzības sniegšanas sistēmā.

| (5) | Padome 2003. gada 20. maija secinājumos par atbalsta atsaisti uzsvēra nepieciešamību turpināt Kopienas atbalsta atsaisti. Tā piekrita iepriekšminētajā paziņojumā iekļautajiem noteikumiem un lēma par ierosinātajiem variantiem. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2003. gada 20. maija secinājumos par atbalsta atsaisti uzsvēra nepieciešamību turpināt Kopienas atbalsta atsaisti. Tā piekrita iepriekšminētajā paziņojumā iekļautajiem noteikumiem un lēma par ierosinātajiem variantiem.

| (6) | Eiropas Parlaments 2003. gada 4. septembrī pieņēma Rezolūciju par iepriekšminēto Komisijas paziņojumu (3), kurā minēja nepieciešamību turpināt Kopienas atbalsta atsaisti. Tajā bija izteikts atbalsts paziņojumā izklāstītajiem noteikumiem un piekrišana ieteiktajiem variantiem. Tajā bija uzsvērta nepieciešamība turpināt debates par plašāku atsaisti, pamatojoties uz turpmākiem pētījumiem un dokumentētiem priekšlikumiem, kā arī pausts nepārprotams aicinājums “dot priekšroku vietējai un reģionālai sadarbībai, priekšroku dodot – šādā secībā – piegādātājiem no saņēmējvalsts, kaimiņu jaunattīstības valstīm un pārējām jaunattīstības valstīm”, lai nostiprinātu saņēmējvalstu centienus uzlabot ražošanu valsts, reģionālajā, vietējā un ģimenes līmenī, un veikt pasākumus nolūkā uzlabot pārtikas un pakalpojumu nodrošinājumu un pieejamību iedzīvotājiem saskaņā ar vietējām paražām, kā arī ražošanas un tirdzniecības sistēmām. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments 2003. gada 4. septembrī pieņēma Rezolūciju par iepriekšminēto Komisijas paziņojumu (3), kurā minēja nepieciešamību turpināt Kopienas atbalsta atsaisti. Tajā bija izteikts atbalsts paziņojumā izklāstītajiem noteikumiem un piekrišana ieteiktajiem variantiem. Tajā bija uzsvērta nepieciešamība turpināt debates par plašāku atsaisti, pamatojoties uz turpmākiem pētījumiem un dokumentētiem priekšlikumiem, kā arī pausts nepārprotams aicinājums “dot priekšroku vietējai un reģionālai sadarbībai, priekšroku dodot – šādā secībā – piegādātājiem no saņēmējvalsts, kaimiņu jaunattīstības valstīm un pārējām jaunattīstības valstīm”, lai nostiprinātu saņēmējvalstu centienus uzlabot ražošanu valsts, reģionālajā, vietējā un ģimenes līmenī, un veikt pasākumus nolūkā uzlabot pārtikas un pakalpojumu nodrošinājumu un pieejamību iedzīvotājiem saskaņā ar vietējām paražām, kā arī ražošanas un tirdzniecības sistēmām.

| (7) | Lai noteiktu piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai, jāizskata vairāki aspekti. Atbilstības noteikumi par personu piekļuvi paredzēti 3. pantā. Noteikumi par ekspertu piesaistīšanu un tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iegādājas atbilstīga persona, paredzēti attiecīgi 4. un 5. pantā. Savstarpīguma definīcija un īstenošanas noteikumi ir ietverti 6. pantā. Izņēmumi un to īstenošana ir noteikta 7. pantā. Īpaši noteikumi attiecībā uz darbībām, ko finansē starptautiska organizācija, reģionāla organizācija vai līdzfinansē trešā valsts, paredzēti 8. pantā. Īpaši noteikumi par humāno palīdzību paredzēti 9. pantā. |
| --- | --- |

(7)

Lai noteiktu piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai, jāizskata vairāki aspekti. Atbilstības noteikumi par personu piekļuvi paredzēti 3. pantā. Noteikumi par ekspertu piesaistīšanu un tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iegādājas atbilstīga persona, paredzēti attiecīgi 4. un 5. pantā. Savstarpīguma definīcija un īstenošanas noteikumi ir ietverti 6. pantā. Izņēmumi un to īstenošana ir noteikta 7. pantā. Īpaši noteikumi attiecībā uz darbībām, ko finansē starptautiska organizācija, reģionāla organizācija vai līdzfinansē trešā valsts, paredzēti 8. pantā. Īpaši noteikumi par humāno palīdzību paredzēti 9. pantā.

| (8) | Piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai nosaka pamatakti, ar kuriem reglamentē šādu palīdzību, saistībā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), (turpmāk – “Finanšu regula”). Ar šo regulu izdarītās izmaiņas attiecībā uz piekļuvi Kopienas palīdzībai prasa veikt grozījumus visos šajos instrumentos. Visi grozījumi pamataktos ir uzskaitīti šīs regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai nosaka pamatakti, ar kuriem reglamentē šādu palīdzību, saistībā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), (turpmāk – “Finanšu regula”). Ar šo regulu izdarītās izmaiņas attiecībā uz piekļuvi Kopienas palīdzībai prasa veikt grozījumus visos šajos instrumentos. Visi grozījumi pamataktos ir uzskaitīti šīs regulas I pielikumā.

| (9) | Piešķirot līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar kādu Kopienas instrumentu, īpaši ievēro Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) starptautiski atzītos galvenos darba standartus, piemēram, konvencijas par brīvību apvienoties organizācijās un slēgt kolektīvos darba līgumus, piespiedu un obligātā darba izskaušanu, diskriminācijas izskaušanu saistībā ar nodarbinātību un profesiju, kā arī bērnu darba atcelšanu. |
| --- | --- |

(9)

Piešķirot līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar kādu Kopienas instrumentu, īpaši ievēro Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) starptautiski atzītos galvenos darba standartus, piemēram, konvencijas par brīvību apvienoties organizācijās un slēgt kolektīvos darba līgumus, piespiedu un obligātā darba izskaušanu, diskriminācijas izskaušanu saistībā ar nodarbinātību un profesiju, kā arī bērnu darba atcelšanu.

| (10) | Piešķirot līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar kādu Kopienas instrumentu, īpaši ievēro šādas starptautiski atzītas konvencijas vides jomā – 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, 2000. gada Kartahenas Protokolu par bioloģisko drošību un 1997. gada Kioto Protokolu attiecībā uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

(10)

Piešķirot līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar kādu Kopienas instrumentu, īpaši ievēro šādas starptautiski atzītas konvencijas vides jomā – 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, 2000. gada Kartahenas Protokolu par bioloģisko drošību un 1997. gada Kioto Protokolu attiecībā uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šajā regulā paredzēti noteikumi par ieinteresēto personu piekļuvi I pielikumā minētajiem Kopienas ārējās palīdzības instrumentiem, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā lietotos terminus interpretē, atsaucoties uz Finanšu regulu un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5).

3. pants

Atbilstības noteikumi

1.   Saskaņā ar Kopienas instrumentu finansēto iepirkumu vai mērķfinansējumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procesā var piedalīties visas juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību Eiropas Kopienas dalībvalstīs vai Eiropas Kopienas atzītā oficiālā kandidātvalstī, vai arī Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstī.

2.   Saskaņā ar I pielikuma A daļā noteikto Kopienas tematisko instrumentu finansēto iepirkumu vai mērķfinansējuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procesā var piedalīties visas juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību tādā jaunattīstības valstī, kas noteikta II pielikumā ietvertajā ESAO Attīstības atbalsta komitejas sarakstā, papildus tām juridiskajām personām, kuras, pamatojoties uz attiecīgo instrumentu, jau ir atbilstīgas.

3.   Tādu iepirkuma vai mērķfinansējuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procesā, ko finansē saskaņā ar I pielikuma B daļā noteikto Kopienas ģeogrāfisko instrumentu, var piedalīties visas juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību tādā jaunattīstības valstī, kas noteikta II pielikumā ietvertajā ESAO Attīstības atbalsta komitejas sarakstā, un kuras ir skaidri minētas kā atbilstīgas, kā arī tās, kuras attiecīgajā instrumentā jau ir minētas kā atbilstīgas.

4.   Tādu iepirkumu vai mērķfinansējuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procesā, ko finansē saskaņā ar Kopienas instrumentu, var piedalīties visas juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību jebkurā citā valstī, kas nav šā panta 1., 2. un 3. pantā minētās valstis, ja savstarpējā piekļuve to ārējai palīdzībai ir noteikta saskaņā ar 6. pantu.

5.   Tādu iepirkuma vai mērķfinansējuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procesā, ko finansē saskaņā ar Kopienas instrumentu, var piedalīties starptautiskās organizācijas.

6.   Iepriekšminētais neskar to organizāciju piedalīšanos, kuras atbilst jebkura līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas nosacījumiem, ne arī Finanšu regulas 114. panta 1. punktā paredzēto izņēmumu.

4. pants

Eksperti

Eksperti, kurus piesaistījuši 3. un 8. pantā definētie pretendenti, var būt jebkuras valsts valstspiederīgie. Šis pants neskar kvalitātes un finanšu prasības, kā tās noteiktas Kopienas iepirkuma noteikumos.

5. pants

Izcelsmes noteikumi

Tādu piegāžu un materiālu izcelsmei, ko iepērk saskaņā ar līgumu, kas finansēts saskaņā ar Kopienas instrumentu, jābūt Kopienā vai atbilstīgā valstī, kā noteikts šīs regulas 3. un 7. pantā. Termins “izcelsme” šīs regulas vajadzībām ir definēts attiecīgajos Kopienas tiesību aktos par izcelsmes noteikumiem muitas vajadzībām.

6. pants

Savstarpīgums ar trešām valstīm

1.   Savstarpēju piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai piešķir valstij, kura atbilst 3. panta 4. punkta noteikumiem, ja vien šāda valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgām dalībvalstis un attiecīgās saņēmējvalstis.

2.   Savstarpējas piekļuves piešķiršana Kopienas ārējai palīdzībai balstās uz ES un citu atbalsta sniedzēju salīdzinājumu, un to īsteno nozares līmenī atbilstīgi ESAO Attīstības atbalsta komitejas noteiktajām kategorijām vai valsts līmenī neatkarīgi no tā, vai tā ir atbalsta sniedzēja valsts vai saņēmējvalsts. Lēmums par šāda savstarpīguma piešķiršanu atbalsta sniedzējai valstij balstās uz šāda atbalsta sniedzēja sniegtā atbalsta pārredzamību, konsekvenci un proporcionalitāti, tostarp uz tā kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem.

3.   Savstarpēju piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai ievieš ar īpašu lēmumu par attiecīgo valsti vai attiecīgo valstu reģionālo grupu. Šādu lēmumu pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), atbilstīgi procedūrām, un to veic attiecīgā komiteja, kura ir saistīta ar attiecīgo aktu. Eiropas Parlamenta tiesības regulārai informācijas saņemšanai saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu ievēro pilnībā. Šāds lēmums ir spēkā vismaz vienu gadu.

4.   Savstarpēju piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai vismazāk attīstītajās valstīs, kā noteikts II pielikumā, automātiski piešķir III pielikumā minētajām trešām valstīm.

5.   Īstenojot procedūru, kas aprakstīta 1., 2. un 3. punktā, apspriežas ar saņēmējvalstīm.

7. pants

Izņēmumi no atbilstības un izcelsmes noteikumiem

1.   Attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos Komisija var noteikt par atbilstīgām to valstu juridiskās personas, kuras nav atbilstīgas saskaņā ar 3. pantu.

2.   Attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos Komisija var ļaut veikt piegādes un iegādāties materiālus, kuru izcelsmes valsts saskaņā ar 3. pantu nav atbilstīga.

3.   Izņēmumus, kas paredzēti 1. un 2. punktā, var pamatot ar ražojumu un pakalpojumu nepieejamību attiecīgo valstu tirgos īpašas steidzamības dēļ vai arī gadījumos, kad atbilstības noteikumu dēļ projekta, programmas vai darbības izpilde nav iespējama vai ir pārāk sarežģīta.

8. pants

Darbības, kurās iesaistītas starptautiskās organizācijas vai līdzfinansējums

1.   Visos gadījumos, kad Kopienas finansējums aptver darbību, kas tiek īstenota ar starptautiskas organizācijas starpniecību, atbilstīgajās līgumslēgšanas procedūrās var piedalīties visas juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 3. pantu, kā arī visas juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar šādas organizācijas noteikumiem, raugoties, lai visiem atbalsta sniedzējiem tiktu garantēta vienlīdzīga attieksme. Tie paši noteikumi attiecas uz piegādēm un materiāliem.

2.   Visos gadījumos, kad Kopienas finansējums aptver darbību, kuru līdzfinansē trešā valsts atbilstīgi 6. pantā noteiktajam savstarpīgumam, reģionāla organizācija vai dalībvalsts, attiecīgajās līgumslēgšanas procedūrās var piedalīties visas juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 3. pantu, kā arī visas juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar šādas trešās valsts, reģionālas organizācijas, vai dalībvalsts noteikumiem. Tie paši noteikumi attiecas uz piegādēm, materiāliem un ekspertiem.

3.   Attiecībā uz pārtikas atbalsta pasākumiem šo pantu piemēro tikai ārkārtas pasākumiem.

9. pants

Humānā palīdzība un nevalstiskās organizācijas

1.   Humānās palīdzības vajadzībām Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7) nozīmē un tās palīdzības vajadzībām, kuru sniedz tiešā veidā ar nevalstisko organizāciju starpniecību Padomes Regulas (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis (8), nozīmē, šīs regulas 3. pants neattiecas uz atbilstības kritērijiem, kas noteikti mērķfinansējuma saņēmēju atlasei.

2.   Šā mērķfinansējuma saņēmējiem jāievēro šīs regulas noteikumi, ja humānās palīdzības un palīdzības, kuru sniedz tiešā veidā ar NVO starpniecību Regulas (EK) Nr. 1658/98 nozīmē, īstenošanā ir nepieciešams organizēt iepirkumu līgumu konkursu.

10. pants

Pamatprincipu ievērošana un vietējo tirgu stiprināšana

1.   Lai paātrinātu nabadzības izskaušanu, veicinot vietējo kapacitāti, tirgus un pirkumus, īpaša uzmanība jāpievērš vietējam un reģionālam iepirkumam partnervalstīs.

2.   Pretendenti, kam piešķirtas līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar Kopienas instrumentu, īpaši ievēro starptautiski atzītus galvenos darba standartus, piemēram, SDO galvenos darba standartus, konvencijas par brīvību apvienoties organizācijas un slēgt darba koplīgumus, piespiedu un obligātā darba izskaušanu, diskriminācijas izskaušanu saistībā ar nodarbinātību un profesiju, kā arī bērnu darba atcelšanu.

3.   Jaunattīstības valstu piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai veicina ar visa veida tehnisko palīdzību, ko uzskata par piemērotu.

11. pants

Regulas īstenošana

Ar šo regulu groza un reglamentē visu I pielikumā uzskaitīto spēkā esošo Kopienas instrumentu attiecīgās daļas. Komisija ik pa laikam groza šīs regulas II līdz IV pielikumu, lai ņemtu vērā visus grozījumus, kas izdarīti ESAO dokumentos.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 21. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV C 157, 28.6.2005., 99. lpp.

1

(2)  ESAO/AAK 2001. gada ziņojums, 2002., 3. sējums, Nr. 1, 46. lpp.

2

(3)  OV C 76 E, 25.3.2004., 474. lpp.

3

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

5

Euratom

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 213, 30.7.1998., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

8

---

I PIELIKUMS

Turpmāk uzskaitītajos Kopienas instrumentos izdara šādus grozījumus:

A DAĻA — Tematiskie Kopienas instrumenti

| 1. | Padomes Regula (EK) Nr. 1725/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par rīcību pretkājnieku mīnu problēmas pārvarēšanai trešās valstīs, kas nav jaunattīstības valstis (1):






  — | 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “2.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (2). |
| --- | --- | --- |

1.

Padomes Regula (EK) Nr. 1725/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par rīcību pretkājnieku mīnu problēmas pārvarēšanai trešās valstīs, kas nav jaunattīstības valstis (1):

—

4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (2).

| — | 7. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.” |
| --- | --- |

—

7. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.”

| 2. | Padomes Regula (EK) Nr. 976/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar ko paredz prasības tādu Kopienas darbību īstenošanai, kuras nav sadarbība attīstības veicināšanas jomā un kuras atbilstīgi Kopienas sadarbības politikai palīdz sasniegt vispārēju mērķi – attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu trešās valstīs (3):






  — | 5. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Atbilstību mērķfinansējuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (4). |
| --- | --- | --- |

2.

Padomes Regula (EK) Nr. 976/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar ko paredz prasības tādu Kopienas darbību īstenošanai, kuras nav sadarbība attīstības veicināšanas jomā un kuras atbilstīgi Kopienas sadarbības politikai palīdz sasniegt vispārēju mērķi – attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu trešās valstīs (3):

3

—

5. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

“Atbilstību mērķfinansējuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (4).

| — | 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “6. pants
  Lai 5. panta 1. punktā minētie partneri atbilstu Kopienas atbalsta saņemšanai, to galvenajam birojam jāatrodas valstī, kura atbilst Kopienas atbalsta saņemšanai saskaņā ar šo regulu, kā arī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005. Šim birojam jādarbojas kā faktiskajam lēmumu pieņemšanas centram attiecībā uz visām darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu. Izņēmuma kārtā birojs var atrasties citā trešā valstī.”
  , |
| --- | --- |

—

6. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“6. pants

Lai 5. panta 1. punktā minētie partneri atbilstu Kopienas atbalsta saņemšanai, to galvenajam birojam jāatrodas valstī, kura atbilst Kopienas atbalsta saņemšanai saskaņā ar šo regulu, kā arī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005. Šim birojam jādarbojas kā faktiskajam lēmumu pieņemšanas centram attiecībā uz visām darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu. Izņēmuma kārtā birojs var atrasties citā trešā valstī.”

| — | 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “9. pants
  1.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti šajā regulā, kā arī Regulā (EK) Nr. 2112/2005.
  2.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2112/2005.” |
| --- | --- |

—

9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

1.   Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti šajā regulā, kā arī Regulā (EK) Nr. 2112/2005.

2.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2112/2005.”

B DAĻA — Kopienas instrumenti ar ģeogrāfisku darbības jomu

| 3. | Padomes Regula (EK) Nr. 2500/2001 (2001. gada 17. decembris) par pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai (5):






  — | 8. panta 7. punkta pirmajai daļai pievieno šādu teikumu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (6). |
| --- | --- | --- |

3.

Padomes Regula (EK) Nr. 2500/2001 (2001. gada 17. decembris) par pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai (5):

5

—

8. panta 7. punkta pirmajai daļai pievieno šādu teikumu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (6).

| — | 8. panta 7. punkta otrajai daļai pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.”
  , |
| --- | --- |

—

8. panta 7. punkta otrajai daļai pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.”

| — | 8. pantam pievieno šādu punktu:

  “8.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2112/2005.” |
| --- | --- |

—

8. pantam pievieno šādu punktu:

“8.   Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2112/2005.”

| 4. | Padomes Regula (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (7):






  — | 7. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (8). |
| --- | --- | --- |

4.

Padomes Regula (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (7):

7

—

7. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (8).

| — | 7. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “4.   Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.” |
| --- | --- |

—

7. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.”

| 5. | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 99/2000 (Tacis) (1999. gada 29. decembris) attiecībā uz palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (9):






  — | 11. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (10). |
| --- | --- | --- |

5.

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 99/2000 (Tacis) (1999. gada 29. decembris) attiecībā uz palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (9):

Euratom

Tacis

9

—

11. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

“Tādu piegāžu un materiālu izcelsmi, ko iepērk saskaņā ar šo regulu, sīkāk nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (10).

| — | 11. panta 4. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2112/2005.”
  , |
| --- | --- |

—

11. panta 4. punktam pievieno šādu teikumu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2112/2005.”

| — | 11. panta 5. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.” |
| --- | --- |

—

11. panta 5. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.”

| 6. | Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu (11):






  — | 6.a panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (12). |
| --- | --- | --- |

6.

Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu (11):

11

—

6.a panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (12).

| — | 6.a panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.” |
| --- | --- |

—

6.a panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.”

| 7. | Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999 (1999. gada 21. jūnijs) par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (13):






  — | 3. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (14). |
| --- | --- | --- |

7.

Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999 (1999. gada 21. jūnijs) par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (13):

13

—

3. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (14).

| 8. | Padomes Regula (EK) Nr. 1488/96 (1996. gada 23. jūlijs) par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (15):






  — | 8. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (16). |
| --- | --- | --- |

8.

Padomes Regula (EK) Nr. 1488/96 (1996. gada 23. jūlijs) par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (15):

MEDA

15

—

8. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (16).

| — | 8. panta 8. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.” |
| --- | --- |

—

8. panta 8. punktam pievieno šādu teikumu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Regula (EK) Nr. 2112/2005.”

| 9. | Padomes Regula (EEK) Nr. 1762/92 (1992. gada 29. jūnijs) par finansiālās un tehniskās sadarbības protokolu īstenošanu, kas noslēgti starp Kopienu un Vidusjūras ārpuskopienas valstīm (17):






  — | Regulas 2. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Padomes Regula (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (18). |
| --- | --- | --- |

9.

Padomes Regula (EEK) Nr. 1762/92 (1992. gada 29. jūnijs) par finansiālās un tehniskās sadarbības protokolu īstenošanu, kas noslēgti starp Kopienu un Vidusjūras ārpuskopienas valstīm (17):

17

—

Regulas 2. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Padomes Regula (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (18).

| 10. | Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92 (1992. gada 25. februāris) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (19):






  — | 9. pantam pievieno šādu daļu:

  “Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Padomes Regula (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (20). |
| --- | --- | --- |

10.

Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92 (1992. gada 25. februāris) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (19):

19

—

9. pantam pievieno šādu daļu:

“Dalību līgumslēgšanas procedūrās, kuras īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību vai kuras līdzfinansē trešā valsts, sīkāk nosaka Padomes Regula (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (20).

| — | 13. pantam pievieno šādu daļu:

  “Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2112/2005.” |
| --- | --- |

—

13. pantam pievieno šādu daļu:

“Atbilstību dalībai konkursu procedūrās, uz kurām attiecas šī regula, sīkāk nosaka saskaņā ar atbilstības noteikumiem un to izņēmumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2112/2005.”

---

(1)  OV L 234, 1.9.2001., 6. lpp.

1

(2)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”,

2

(3)  OV L 120, 8.5.1999., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2242/2004 (OV L 390, 31.12.2004., 21. lpp.).

3

(4)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”,

4

(5)  OV L 342, 27.12.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 850/2005 (OV L 141, 4.6.2005., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”,

6

(7)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”,

8

(9)  OV L 12, 18.1.2000., 1. lpp.

9

(10)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”,

10

(11)  OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004.

11

(12)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”,

12

(13)  OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004.

13

(14)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”.

14

(15)  OV L 189, 30.7.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2698/2000 (OV L 311, 12.12.2000., 1. lpp.).

15

(16)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”,

16

(17)  OV L 181, 1.7.1992., 1. lpp.

17

(18)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”.

18

(19)  OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

19

(20)  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.”,

20

---

II PIELIKUMS

Atbalsta saņēmēju AAK saraksts — 2003. gada 1. janvāris

| I daļa: Jaunattīstības valstis un teritorijas
  (Oficiālā attīstības palīdzība) | II daļa: Valstis un teritorijas pārejas periodā
  (Oficiālā palīdzība) |
| --- | --- |
| Vismazāk attīstītās valstis (LDCs) | Citas valstis ar zemu ienākumu līmeni (Citas LDCs) (per capita NKI < $745 2001. gadā) | Valstis ar zemāku vidējo ienākumu līmeni (LMICs) (per capita NKI $746-$2 975 2001. gadā) | Valstis ar augstāku vidējo ienākumu līmeni (UMICs) (per capita NKI $2 976-$9 205 2001. gadā) | Valstis ar augstu ienākumu līmeni (HICs) (per capita NKI > $9 206 2001. gadā) | Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis un jaunās neatkarīgās bijušās Padomju Savienības valstis (CEECs/NIS) | Attīstītākās valstis un teritorijas |
| Afganistāna
  Angola
  Bangladeša
  Benina
  Butāna
  Burkinafaso
  Burundi
  Kambodža
  Kaboverde
  Centrālāfrikas Republika
  Čada
  Komoru salas
  Kongo Demokrātriskā Republika
  Džibutija
  Ekvatoriālā Gvineja
  Eritreja
  Etiopija
  Gambija
  Gvineja
  Gvineja-Bisava
  Haiti
  Kiribati
  Laosa
  Lesoto
  Libērija
  Madagaskara
  Malāvija
  Maldivu salas
  Mali
  Mauritānija
  Mozambika
  Mjanma
  Nepāla
  Nigēra
  Ruanda
  Zālamana salas
  Samoa
  Santomē un Prinsipi
  Senegāla
  Sjeraleone
  Somālija
  Sudāna
  Tanzānija
  Austrumtimora
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Jemena
  Zambija | Armēnija (1)

  Azerbaidžāna (1)

  Kamerūna
  Kongo Rep.
  Kotdivuāra
  Gruzija (1)

  Gana
  Indija
  Indonēzija
  Kenija
  Korejas Demokrātiskā Republika
  Kirgizstāna (1)

  Moldova (1)

  Mongolija
  Nikaragva
  Nigērija
  Pakistāna
  Papua-Jaungvineja
  Tadžikistāna (1)

  Uzbekistāna (1)

  Vjetnama
  Zimbabve | Albānija (1)

  Alžīrija
  Beliza
  Bolīvija
  Bosnija un Hercegovina
  Ķīna
  Kolumbija
  Kuba
  Dominikānas Republika
  Ekvadora
  Ēģipte
  Salvadora
  Fidži
  Gvatemala
  Gajāna
  Hondurasa
  Irāna
  Irāka
  Jamaika
  Jordānija
  Kazahstāna (1)

  Maķedonija (bijusī Dienvidslāvijas Republika)
  Māršala salas
  Mikronēzija, Federatīvās Valstis
  Maroka
  Namībija
  Niue
  Palestīnas pārvaldītās zonas
  Paragvaja
  Peru
  Filipīnas
  Serbija un Melnkalne
  Dienvidāfrika
  Šrilanka
  Sentvinsenta un Grenadīnas
  Surinama
  Svazilenda
  Sīrija
  Taizeme
  Tokelau (2)

  Tonga
  Tunisija
  Turcija
  Turkmenistāna (1)

  Volisa un Futuna (2) | Botsvāna
  Brazīlija
  Čīle
  Kuka salas
  Kostarika
  Horvātija
  Dominika
  Gabona
  Grenāda
  Libāna
  Malaizija
  Maurīcija
  Majota (2)

  Nauru
  Panama
  Sv. Helēnas sala (2)

  Sentlusija
  Venecuēla | Bahreina | Baltkrievija (1)

  Bulgārija (1)

  Čehija (1)

  Igaunija (1)

  Ungārija (1)

  Latvija (1)

  Lietuva (1)

  Polija (1)

  Rumānija (1)

  Krievija (1)

  Slovākija (1)

  Ukraina (1) | Aruba (2)

  Bahamu salas
  Bermudu salas (2)

  Bruneja
  Kaimanu salas (2)

  Ķīnas Taipeja
  Kipra
  Folklenda salas (2)

  Franču Polinēzija (2)

  Gibraltārs (2)

  Honkonga, Ķīna (2)

  Izraēla
  Koreja
  Kuveita
  Lībija
  Makao (2)

  Malta
  Nīderlandes Antiļas (1)

  Jaunkaledonija (2)

  Katara
  Singapūra
  Slovēnija
  Apvienotie Arābu Emirāti
  Virdžīnu salas (AK) (2) |
| Pasaules bankas aizņēmuma atļautais slieksnis ($5 185 2001. gadā) |
| Angvilla (2)

  Antigva un Barbuda
  Argentīna
  Barbadosa
  Meksika
  Montserrata (2)

  Omāna
  Palau salas
  Saūda Arābija
  Seišela salas
  Sentkitsa un Nevisa
  Trinidāda un Tobāgo
  Tērksas un Kaikosas salas (2)

  Urugvaja |

I daļa: Jaunattīstības valstis un teritorijas

(Oficiālā attīstības palīdzība)

II daļa: Valstis un teritorijas pārejas periodā

(Oficiālā palīdzība)

Vismazāk attīstītās valstis (LDCs)

Citas valstis ar zemu ienākumu līmeni (Citas LDCs) (per capita NKI < $745 2001. gadā)

Valstis ar zemāku vidējo ienākumu līmeni (LMICs) (per capita NKI $746-$2 975 2001. gadā)

Valstis ar augstāku vidējo ienākumu līmeni (UMICs) (per capita NKI $2 976-$9 205 2001. gadā)

Valstis ar augstu ienākumu līmeni (HICs) (per capita NKI > $9 206 2001. gadā)

Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis un jaunās neatkarīgās bijušās Padomju Savienības valstis (CEECs/NIS)

Attīstītākās valstis un teritorijas

Afganistāna

Angola

Bangladeša

Benina

Butāna

Burkinafaso

Burundi

Kambodža

Kaboverde

Centrālāfrikas Republika

Čada

Komoru salas

Kongo Demokrātriskā Republika

Džibutija

Ekvatoriālā Gvineja

Eritreja

Etiopija

Gambija

Gvineja

Gvineja-Bisava

Haiti

Kiribati

Laosa

Lesoto

Libērija

Madagaskara

Malāvija

Maldivu salas

Mali

Mauritānija

Mozambika

Mjanma

Nepāla

Nigēra

Ruanda

Zālamana salas

Samoa

Santomē un Prinsipi

Senegāla

Sjeraleone

Somālija

Sudāna

Tanzānija

Austrumtimora

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jemena

Zambija

Armēnija (1)

Azerbaidžāna (1)

Kamerūna

Kongo Rep.

Kotdivuāra

Gruzija (1)

Gana

Indija

Indonēzija

Kenija

Korejas Demokrātiskā Republika

Kirgizstāna (1)

Moldova (1)

Mongolija

Nikaragva

Nigērija

Pakistāna

Papua-Jaungvineja

Tadžikistāna (1)

Uzbekistāna (1)

Vjetnama

Zimbabve

Albānija (1)

Alžīrija

Beliza

Bolīvija

Bosnija un Hercegovina

Ķīna

Kolumbija

Kuba

Dominikānas Republika

Ekvadora

Ēģipte

Salvadora

Fidži

Gvatemala

Gajāna

Hondurasa

Irāna

Irāka

Jamaika

Jordānija

Kazahstāna (1)

Maķedonija (bijusī Dienvidslāvijas Republika)

Māršala salas

Mikronēzija, Federatīvās Valstis

Maroka

Namībija

Niue

Palestīnas pārvaldītās zonas

Paragvaja

Peru

Filipīnas

Serbija un Melnkalne

Dienvidāfrika

Šrilanka

Sentvinsenta un Grenadīnas

Surinama

Svazilenda

Sīrija

Taizeme

Tokelau (2)

Tonga

Tunisija

Turcija

Turkmenistāna (1)

Volisa un Futuna (2)

Botsvāna

Brazīlija

Čīle

Kuka salas

Kostarika

Horvātija

Dominika

Gabona

Grenāda

Libāna

Malaizija

Maurīcija

Majota (2)

Nauru

Panama

Sv. Helēnas sala (2)

Sentlusija

Venecuēla

Bahreina

Baltkrievija (1)

Bulgārija (1)

Čehija (1)

Igaunija (1)

Ungārija (1)

Latvija (1)

Lietuva (1)

Polija (1)

Rumānija (1)

Krievija (1)

Slovākija (1)

Ukraina (1)

Aruba (2)

Bahamu salas

Bermudu salas (2)

Bruneja

Kaimanu salas (2)

Ķīnas Taipeja

Kipra

Folklenda salas (2)

Franču Polinēzija (2)

Gibraltārs (2)

Honkonga, Ķīna (2)

Izraēla

Koreja

Kuveita

Lībija

Makao (2)

Malta

Nīderlandes Antiļas (1)

Jaunkaledonija (2)

Katara

Singapūra

Slovēnija

Apvienotie Arābu Emirāti

Virdžīnu salas (AK) (2)

Pasaules bankas aizņēmuma atļautais slieksnis ($5 185 2001. gadā)

Angvilla (2)

Antigva un Barbuda

Argentīna

Barbadosa

Meksika

Montserrata (2)

Omāna

Palau salas

Saūda Arābija

Seišela salas

Sentkitsa un Nevisa

Trinidāda un Tobāgo

Tērksas un Kaikosas salas (2)

Urugvaja

---

(1)  Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis un bijušās Padomju Savienības jaunās neatkarīgās valstis (CEECs/NIS)

(2)  Teritorijas

---

III PIELIKUMS

ESAO ATTĪSTĪBAS ATBALSTA KOMITEJAS LOCEKļU SARAKSTS

Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste, Austrālija, Austrija, Beļģija, Dānija, Eiropas Komisija, Francija, Grieķija, Itālija, Īrija, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Luksemburga, Nīderlande, Norvēģija, Portugāle, Somija, Spānija, Šveice, Vācija, Zviedrija.

---

IV PIELIKUMS

Izvilkumi no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības atbalsta komitejas/AA(ESAOK) ieteikuma oficiālās attīstības palīdzības atsaistei vismazāk attīstītajām valstīm, 2001. gada marts

II.   Īstenošana

a)   Piemērošanas joma

| 7. | Atsaiste ir sarežģīts process. Dažādām valsts palīdzības attīstītības jomā kategorijām ir nepieciešamas dažādas pieejas, turklāt dalībvalstu pasākumi, ko tās veiks ieteikuma īstenošanai, atšķirsies ar piemērošanas jomu un laiku. Ievērojot to, AAK locekles cik iespējams lielā mērā un saskaņā ar šajā ieteikumā noteiktajiem kritērijiem un procedūrām atsaistīs valsts palīdzību attīstītības jomā vismazāk attīstītajām valstīm:






  i) | AAK dalībvalstis piekrīt līdz 2002. gada 1. janvārim atsaistīt valsts palīdzību attīstītības jomā vismazāk attīstītajām valstīm šādās jomās: maksājumu bilance un atbalsts strukturāliem pielāgojumiem; parādu dzēšana; palīdzība nozaru un daudznozaru programmām; atbalsts investīciju projektiem; atbalsts importa un patēriņa preču jomā; komercpakalpojumu līgumi, kā arī valsts palīdzība attīstītības jomā nevalstiskajām organizācijām iepirkumu līgumu slēgšanas nolūkiem; |
| --- | --- | --- |

7.

Atsaiste ir sarežģīts process. Dažādām valsts palīdzības attīstītības jomā kategorijām ir nepieciešamas dažādas pieejas, turklāt dalībvalstu pasākumi, ko tās veiks ieteikuma īstenošanai, atšķirsies ar piemērošanas jomu un laiku. Ievērojot to, AAK locekles cik iespējams lielā mērā un saskaņā ar šajā ieteikumā noteiktajiem kritērijiem un procedūrām atsaistīs valsts palīdzību attīstītības jomā vismazāk attīstītajām valstīm:

i)

AAK dalībvalstis piekrīt līdz 2002. gada 1. janvārim atsaistīt valsts palīdzību attīstītības jomā vismazāk attīstītajām valstīm šādās jomās: maksājumu bilance un atbalsts strukturāliem pielāgojumiem; parādu dzēšana; palīdzība nozaru un daudznozaru programmām; atbalsts investīciju projektiem; atbalsts importa un patēriņa preču jomā; komercpakalpojumu līgumi, kā arī valsts palīdzība attīstītības jomā nevalstiskajām organizācijām iepirkumu līgumu slēgšanas nolūkiem;

| ii) | attiecībā uz tehnisko sadarbību, kas saistīta ar ieguldījumiem, un neatkarīgu tehnisko sadarbību, ir atzīts, ka AAK locekļu politikas var vadīties pēc tā, cik svarīgi ir saglabāt valsts iesaistīšanos pasākumos atbalsta sniedzējās valstīs līdztekus mērķim izmantot partnervalstu pieredzi, ievērojot šī ieteikuma mērķus un principus. Ieteikums neattiecas uz neatkarīgu tehnisko sadarbību; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz tehnisko sadarbību, kas saistīta ar ieguldījumiem, un neatkarīgu tehnisko sadarbību, ir atzīts, ka AAK locekļu politikas var vadīties pēc tā, cik svarīgi ir saglabāt valsts iesaistīšanos pasākumos atbalsta sniedzējās valstīs līdztekus mērķim izmantot partnervalstu pieredzi, ievērojot šī ieteikuma mērķus un principus. Ieteikums neattiecas uz neatkarīgu tehnisko sadarbību;

| iii) | attiecībā uz pārtikas atbalstu, ir atzīts, ka AAK dalībvalstu politikas var vadīties pēc apspriedēm un nolīgumiem citos starptautiskajos forumos, kas reglamentē pārtikas atbalsta sniegšanu, ievērojot šī ieteikuma mērķus un principus. |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz pārtikas atbalstu, ir atzīts, ka AAK dalībvalstu politikas var vadīties pēc apspriedēm un nolīgumiem citos starptautiskajos forumos, kas reglamentē pārtikas atbalsta sniegšanu, ievērojot šī ieteikuma mērķus un principus.

| 8. | Šis ieteikums neattiecas uz pasākumiem, kuru finansējums ir mazāks par SDR 700 000 (SDR 130 000 ar investīcijām saistītas tehniskās sadarbības gadījumā). |
| --- | --- |

8.

Šis ieteikums neattiecas uz pasākumiem, kuru finansējums ir mazāks par SDR 700 000 (SDR 130 000 ar investīcijām saistītas tehniskās sadarbības gadījumā).

---

| 27.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/34

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 2113/2005/EK

(2005. gada 14. decembris),

ar kuru groza Lēmumu Nr. 2256/2003/EK, ņemot vērā programmas pagarināšanu līdz 2006. gadam, lai izplatītu labu praksi un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanas uzraudzību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu Nr. 2256/2003/EK (3) izveidoja MODINIS programmu “e-Eiropas 2005” rīcības plāna uzraudzībai, labas prakses izplatīšanai, informācijas un tīklu drošības uzlabošanai laikposmam no 2003. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu Nr. 2256/2003/EK (3) izveidoja MODINIS programmu “e-Eiropas 2005” rīcības plāna uzraudzībai, labas prakses izplatīšanai, informācijas un tīklu drošības uzlabošanai laikposmam no 2003. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

| (2) | Lēmumu Nr. 2256/2003/EK grozīja ar Lēmumu Nr. 787/2004/EK, lai pielāgotu atskaites summas, ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumu Nr. 2256/2003/EK grozīja ar Lēmumu Nr. 787/2004/EK, lai pielāgotu atskaites summas, ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos.

| (3) | Padome savā 2004. gada 9. decembra Rezolūcijā par ieskatu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnē (4) aicināja Komisiju sākt “e-Eiropas 2005” rīcības plāna turpinājumpasākumu sagatavošanās darbus, jo pēc 2005. gada šis plāns ir svarīga informācijas sabiedrības jaunās programmas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(3)

Padome savā 2004. gada 9. decembra Rezolūcijā par ieskatu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnē (4) aicināja Komisiju sākt “e-Eiropas 2005” rīcības plāna turpinājumpasākumu sagatavošanās darbus, jo pēc 2005. gada šis plāns ir svarīga informācijas sabiedrības jaunās programmas sastāvdaļa.

| (4) | Komisijas 2004. gada 19. novembra paziņojumā Par informācijas sabiedrības izaicinājumiem pēc 2005. gada analizēti izaicinājumi, kuri jāpārvar Eiropas informācijas sabiedrības stratēģijai līdz 2010. gadam. Tajā ir runāts par plašāku IKT izmantojumu un par to, ka jāturpina pievērst uzmanība ar IKT saistītiem jautājumiem, kuri ietver uzraudzības un labas prakses apmaiņas nepieciešamību. Šis paziņojums bija sākums pārdomu procesam, kas beidzās ar jaunas informācijas sabiedrības iniciatīvas pieņemšanu 2005. gadā, kurai jāsākas 2006. gadā. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2004. gada 19. novembra paziņojumā Par informācijas sabiedrības izaicinājumiem pēc 2005. gada analizēti izaicinājumi, kuri jāpārvar Eiropas informācijas sabiedrības stratēģijai līdz 2010. gadam. Tajā ir runāts par plašāku IKT izmantojumu un par to, ka jāturpina pievērst uzmanība ar IKT saistītiem jautājumiem, kuri ietver uzraudzības un labas prakses apmaiņas nepieciešamību. Šis paziņojums bija sākums pārdomu procesam, kas beidzās ar jaunas informācijas sabiedrības iniciatīvas pieņemšanu 2005. gadā, kurai jāsākas 2006. gadā.

| (5) | Komisijas 2005. gada 2. februāra paziņojumā Eiropadomes pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmei un darba vietām – Lisabonas stratēģijas jauns sākums”, kuras mērķis ir veicināt IKT izplatīšanu, tika pasludināta jauna iniciatīva “i2010: Eiropas informācijas sabiedrība”. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2005. gada 2. februāra paziņojumā Eiropadomes pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmei un darba vietām – Lisabonas stratēģijas jauns sākums”, kuras mērķis ir veicināt IKT izplatīšanu, tika pasludināta jauna iniciatīva “i2010: Eiropas informācijas sabiedrība”.

| (6) | Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ir ieskicētas piecgadu stratēģijas politikas pamatprioritātes, lai veicinātu atklātu un konkurētspējīgu digitālo ekonomiku. Labas prakses apmaiņa un ar IKT izmantošanu saistītu pakalpojumu izplatīšanas uzraudzība turpinās rūpēties par dialogu ar ieinteresētajām pusēm un dalībvalstīm jo īpaši attiecībā uz atklātās koordinācijas metodi. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ir ieskicētas piecgadu stratēģijas politikas pamatprioritātes, lai veicinātu atklātu un konkurētspējīgu digitālo ekonomiku. Labas prakses apmaiņa un ar IKT izmantošanu saistītu pakalpojumu izplatīšanas uzraudzība turpinās rūpēties par dialogu ar ieinteresētajām pusēm un dalībvalstīm jo īpaši attiecībā uz atklātās koordinācijas metodi.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikumā, ar kuru izveido konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu (2007.-2013.), Kopienas rīcības pamatprogrammu konkurētspējas un inovācijas jomā laikposmā no 2007.līdz 2013.gadam, ir ierosināts savienot īpašus Kopienas pasākumus, lai veicinātu uzņēmējdarbību, mazos un vidējos uzņēmumus, rūpniecisko konkurētspēju, inovāciju, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju, vides tehnoloģijas un saprātīgas enerģijas izmantošanu, tostarp arī Lēmumā Nr. 2256/2003/EK paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikumā, ar kuru izveido konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu (2007.-2013.), Kopienas rīcības pamatprogrammu konkurētspējas un inovācijas jomā laikposmā no 2007.līdz 2013.gadam, ir ierosināts savienot īpašus Kopienas pasākumus, lai veicinātu uzņēmējdarbību, mazos un vidējos uzņēmumus, rūpniecisko konkurētspēju, inovāciju, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju, vides tehnoloģijas un saprātīgas enerģijas izmantošanu, tostarp arī Lēmumā Nr. 2256/2003/EK paredzētos pasākumus.

| (8) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību (5) izveido kopēju struktūru sistemātiskai Kopienas statistikas datu vākšanai par informācijas sabiedrību. Šajā statistikā ir ietverta e-Eiropas salīdzinošajai novērtēšanai vajadzīgā informācija, kas ir būtiska strukturālajiem rādītājiem dalībvalstu veikuma uzraudzībai un ir nepieciešama, lai iegūtu vienotu sistēmu informācijas sabiedrības analīzei. |
| --- | --- |

(8)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību (5) izveido kopēju struktūru sistemātiskai Kopienas statistikas datu vākšanai par informācijas sabiedrību. Šajā statistikā ir ietverta e-Eiropas salīdzinošajai novērtēšanai vajadzīgā informācija, kas ir būtiska strukturālajiem rādītājiem dalībvalstu veikuma uzraudzībai un ir nepieciešama, lai iegūtu vienotu sistēmu informācijas sabiedrības analīzei.

| (9) | Divpadsmit mēnešos starp “e-Eiropas 2005” rīcības plāna termiņa izbeigšanos un ieplānoto 2007. gada pamatprogrammas uzsākšanu IKT ieviešana visā tautsaimniecībā ir jāuzrauga un jāatbalsta, turpinot salīdzinošo novērtēšanu un statistisko analīzi, pamatojoties uz strukturāliem rādītājiem un apmainoties ar labu praksi. Pasākumi, kas veikti saskaņā ar salīdzinošās novērtēšanas programmu, labu praksi un politikas koordināciju 2006. gadā, palīdzēs sasniegt mērķus, kuri minēti iepriekšminētos Komisijas 2005. gada 2. februāra un 2005. gada 1. jūnija paziņojumos. |
| --- | --- |

(9)

Divpadsmit mēnešos starp “e-Eiropas 2005” rīcības plāna termiņa izbeigšanos un ieplānoto 2007. gada pamatprogrammas uzsākšanu IKT ieviešana visā tautsaimniecībā ir jāuzrauga un jāatbalsta, turpinot salīdzinošo novērtēšanu un statistisko analīzi, pamatojoties uz strukturāliem rādītājiem un apmainoties ar labu praksi. Pasākumi, kas veikti saskaņā ar salīdzinošās novērtēšanas programmu, labu praksi un politikas koordināciju 2006. gadā, palīdzēs sasniegt mērķus, kuri minēti iepriekšminētos Komisijas 2005. gada 2. februāra un 2005. gada 1. jūnija paziņojumos.

| (10) | Uzraudzības un pieredzes apmaiņas pasākumi, salīdzinošā novērtēšana, labas prakses izplatīšana un informācijas sabiedrības ekonomisko un sabiedrisko seku analīze ir jāturpina 2006. gadā, lai sasniegtu mērķus, kuri minēti Komisijas 2005. gada 2. februāra paziņojumā un kuri paredzēja veicināt IKT ieviešanu, turpinot e-Eiropas programmu, kā arī lai sasniegtu Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumā. |
| --- | --- |

(10)

Uzraudzības un pieredzes apmaiņas pasākumi, salīdzinošā novērtēšana, labas prakses izplatīšana un informācijas sabiedrības ekonomisko un sabiedrisko seku analīze ir jāturpina 2006. gadā, lai sasniegtu mērķus, kuri minēti Komisijas 2005. gada 2. februāra paziņojumā un kuri paredzēja veicināt IKT ieviešanu, turpinot e-Eiropas programmu, kā arī lai sasniegtu Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumā.

| (11) | Tāpēc būtu jāgroza Lēmums Nr. 2256/2003/EK, |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc būtu jāgroza Lēmums Nr. 2256/2003/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu Nr. 2256/2003/EK ar šo groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu pantu:
  “1.a pants
  1.   2006. gada programma turpinās uzraudzīt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) ieviešanu un izmantošanu visā tautsaimniecībā un labas prakses izplatīšanu, un tai ir šādi mērķi:






  a) | uzraudzīt dalībvalstu sniegumu un salīdzināt to ar labākajiem pasaules sasniegumiem, ja iespējams, izmantojot oficiālo statistiku; |
| --- | --- | --- |

1)

iekļauj šādu pantu:

“1.a pants

1.   2006. gada programma turpinās uzraudzīt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) ieviešanu un izmantošanu visā tautsaimniecībā un labas prakses izplatīšanu, un tai ir šādi mērķi:

a)

uzraudzīt dalībvalstu sniegumu un salīdzināt to ar labākajiem pasaules sasniegumiem, ja iespējams, izmantojot oficiālo statistiku;

| b) | atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt IKT izmantošanu valsts, reģionālā un vietējā līmenī, analizējot labu praksi un veicot papildu savstarpējas darbības, izstrādājot līdzekļus pieredzes apmaiņai; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt IKT izmantošanu valsts, reģionālā un vietējā līmenī, analizējot labu praksi un veicot papildu savstarpējas darbības, izstrādājot līdzekļus pieredzes apmaiņai;

| c) | analizēt informācijas sabiedrības ekonomiskās un sabiedriskās sekas, lai atvieglotu politiskās diskusijas jo īpaši par konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību, kā arī par sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

c)

analizēt informācijas sabiedrības ekonomiskās un sabiedriskās sekas, lai atvieglotu politiskās diskusijas jo īpaši par konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību, kā arī par sociālo integrāciju;

2.   Programmā paredzētie pasākumi ir starpnozaru pasākumi un tie papildina Kopienas citu jomu pasākumus. Neviens no šiem pasākumiem nedublē darbu, ko šajā jomā veic saskaņā ar citām Kopienas programmām. Pasākumi saistībā ar salīdzinošās novērtēšanas, labu praksi un politikas koordinācijas programmu dod ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kas minēti Komisijas 2005. gada 2. februāra paziņojumā Eiropadomes pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmei un darba vietām – Lisabonas stratēģijas jauns sākums” un kuri, turpinot e-Eiropas programmu, paredzēti, lai veicinātu IKT ieviešanu, jo īpaši plašaptveri, e-pārvaldi, e-biznesu, e-veselību un e-mācīšanos, un to mērķu sasniegšanā, kas minēti Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”, lai veicinātu atklātu un konkurētspējīgu digitālo ekonomiku.

3.   Turklāt programma piedāvā arī kopēju struktūru papildus dažādu valsts, reģionālā un vietējā līmeņa savstarpējai sadarbībai Eiropas līmenī.”

| 2) | iekļauj šādu pantu:
  “2.a pants
  Lai sasniegtu 1.a pantā minētos mērķus, veic šāda veida pasākumus:






  a) | 1. pasākums
  Veikuma uzraudzība un salīdzināšana:






  — | datu savākšana un analīze, pamatojoties uz salīdzinošās novērtēšanas rādītājiem, kas noteikti Padomes 2003. gada 18. februāra rezolūcijā par e-Eiropas rīcības plānu, vajadzības gadījumā ietverot reģionālos rādītājus, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 808/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par Kopienas statistiku informācijas sabiedrības jomā (6). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“2.a pants

Lai sasniegtu 1.a pantā minētos mērķus, veic šāda veida pasākumus:

a)

1. pasākums

Veikuma uzraudzība un salīdzināšana:

—

datu savākšana un analīze, pamatojoties uz salīdzinošās novērtēšanas rādītājiem, kas noteikti Padomes 2003. gada 18. februāra rezolūcijā par e-Eiropas rīcības plānu, vajadzības gadījumā ietverot reģionālos rādītājus, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 808/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par Kopienas statistiku informācijas sabiedrības jomā (6).

| b) | 2. pasākums
  Labas prakses izplatīšana:






  — | valsts, reģionāla un vietēja līmeņa pētījumi, lai precizētu atzītus paņēmienus, kas veicinātu sekmīgu IKT ieviešanu visā tautsaimniecībā, |
| --- | --- | --- |

b)

2. pasākums

Labas prakses izplatīšana:

—

valsts, reģionāla un vietēja līmeņa pētījumi, lai precizētu atzītus paņēmienus, kas veicinātu sekmīgu IKT ieviešanu visā tautsaimniecībā,

| — | atbalsts speciālām konferencēm, semināriem vai mācību nodarbībām, ar izplatīšanu, informāciju un komunikāciju saistītiem pasākumiem, lai veicinātu Komisijas 2005. gada 2. februāra paziņojumā Eiropadomes pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmei un darba vietām – Lisabonas stratēģijas jauns sākums” minētos mērķus, kas paredzēti IKT ieviešanas rosināšanai, turpinot e-Eiropas programmu, un Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumam “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”;, lai veicinātu 1.a panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto sadarbību, pieredzes un atzītu paņēmienu apmaiņu; |
| --- | --- |

—

atbalsts speciālām konferencēm, semināriem vai mācību nodarbībām, ar izplatīšanu, informāciju un komunikāciju saistītiem pasākumiem, lai veicinātu Komisijas 2005. gada 2. februāra paziņojumā Eiropadomes pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmei un darba vietām – Lisabonas stratēģijas jauns sākums” minētos mērķus, kas paredzēti IKT ieviešanas rosināšanai, turpinot e-Eiropas programmu, un Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumam “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”;, lai veicinātu 1.a panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto sadarbību, pieredzes un atzītu paņēmienu apmaiņu;

| c) | 3. pasākums
  Analīze un stratēģiskas debates:






  — | Sociālo lietu un ekonomikas ekspertu darba atbalsts, lai sniegtu Komisijai informāciju par paredzamās politikas analīzi. |
| --- | --- | --- |

c)

3. pasākums

Analīze un stratēģiskas debates:

—

Sociālo lietu un ekonomikas ekspertu darba atbalsts, lai sniegtu Komisijai informāciju par paredzamās politikas analīzi.

| 3) | 4. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Programma aptver laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.
  Finanšu shēma šīs programmas īstenošanai ar šo ir noteikta EUR 30 160 000”; |
| --- | --- |

3)

4. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Programma aptver laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.

Finanšu shēma šīs programmas īstenošanai ar šo ir noteikta EUR 30 160 000”

| 4) | Pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

4)

Pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. CLARKE

---

(1)  Atzinums sniegts 2005. gada 27. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 15. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2005. gada 1. decembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 336, 23.12.2003., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 787/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 12. lpp.).

3

(4)  OV C 62, 12.3.2005., 1. lpp.

4

(5)  OV L 143, 30.4.2004., 49. lpp.

5

(6)  OV L 143, 30.4.2004., 49. lpp.”

6

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Daudzgadu e-Eiropas, labas prakses izplatīšanas, tīkla uzlabošanas un informācijas drošības uzraudzības programma (MODINIS)

Indikatīvais izdevumu sadalījums 2003.-2005. gadam

| Kopējā budžeta procentuālais sadalījums pēc kategorijas un gada |
| --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | Kopā laika posmā no 2003. gada līdz 2005. gadam |
| 1. pasākums - veikuma uzraudzība un salīdzināšana | 12 % | 14 % | 14 % | 40 % |
| 2. pasākums - labas prakses izplatīšana | 8 % | 10 % | 12 % | 30 % |
| 3. pasākums - analīze un stratēģiskas debates | 2 % | 3 % | 3 % | 8 % |
| 4. pasākums - tīkla un informācijas drošības uzlabošana | 17 % | 5 % | 0 % | 22 % |
| Procenti no kopējā | 39 % | 32 % | 29 % | 100 % |

Kopējā budžeta procentuālais sadalījums pēc kategorijas un gada

2003

2004

2005

Kopā laika posmā no 2003. gada līdz 2005. gadam

1. pasākums - veikuma uzraudzība un salīdzināšana

12 %

14 %

14 %

40 %

2. pasākums - labas prakses izplatīšana

8 %

10 %

12 %

30 %

3. pasākums - analīze un stratēģiskas debates

2 %

3 %

3 %

8 %

4. pasākums - tīkla un informācijas drošības uzlabošana

17 %

5 %

0 %

22 %

Procenti no kopējā

39 %

32 %

29 %

100 %

Indikatīvais izdevumu sadalījums 2006. gadā

| Kopējā budžeta procentuālais sadalījums pēc kategorijas un gada |
| --- |
| | 2006 |
| 1. pasākums - veikuma uzraudzība un salīdzināšana | 55 % |
| 2. pasākums - labas prakses izplatīšana | 30 % |
| 3. pasākums - analīze un stratēģiskas debates | 15 % |
| 4. pasākums - tīkla un informācijas drošības uzlabošana | 0 % |
| Procenti no kopējā | 100 %” |

Kopējā budžeta procentuālais sadalījums pēc kategorijas un gada

2006

1. pasākums - veikuma uzraudzība un salīdzināšana

55 %

2. pasākums - labas prakses izplatīšana

30 %

3. pasākums - analīze un stratēģiskas debates

15 %

4. pasākums - tīkla un informācijas drošības uzlabošana

0 %

Procenti no kopējā

100 %”

---

| 27.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/38

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2005/82/EK

(2005. gada 14. decembris),

ar ko atceļ Padomes Direktīvu 90/544/EEK par frekvenču joslām Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskās sistēmas saskaņotai ieviešanai Kopienā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Direktīvā 90/544/EEK (4) bija noteikts, ka dalībvalstīm līdz 1992. gada 31. decembrim 169,4 līdz 169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslā jānorāda četri kanāli Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedrisko pakalpojumu sistēmai (turpmāk tekstā – “ERMES”) un iespējami ātri jāsagatavo plāni, kas dotu iespēju Viseiropas radiopeidžeru sabiedriskās pakalpojumu sistēmai darboties visā 169,4 līdz 169,8 MHz joslā atbilstīgi komercpieprasījumam. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 90/544/EEK (4) bija noteikts, ka dalībvalstīm līdz 1992. gada 31. decembrim 169,4 līdz 169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslā jānorāda četri kanāli Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedrisko pakalpojumu sistēmai (turpmāk tekstā – “ERMES”) un iespējami ātri jāsagatavo plāni, kas dotu iespēju Viseiropas radiopeidžeru sabiedriskās pakalpojumu sistēmai darboties visā 169,4 līdz 169,8 MHz joslā atbilstīgi komercpieprasījumam.

| (2) | 169,4 līdz 169,8 MHz spektra joslas lietošana ERMES pakalpojumiem Kopienā ir samazinājusies vai pat pārtraukta, tādējādi ERMES pašreiz efektīvi neizmanto šo joslu, un to varētu labāk izmantot citu Kopienas politikas vajadzību īstenošanai. |
| --- | --- |

(2)

169,4 līdz 169,8 MHz spektra joslas lietošana ERMES pakalpojumiem Kopienā ir samazinājusies vai pat pārtraukta, tādējādi ERMES pašreiz efektīvi neizmanto šo joslu, un to varētu labāk izmantot citu Kopienas politikas vajadzību īstenošanai.

| (3) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (5) noteica Kopienas politiku un juridisko pamatojumu, lai nodrošinātu politikas virzienu koordinēšanu un, vajadzības gadījumā, saskaņotus nosacījumus attiecībā uz spektra joslas pieejamību un efektīvu lietošanu, kuri vajadzīgi iekšējā tirgus izveidei un darbībai. Minētais lēmums ļauj Komisijai pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus spektra joslas pieejamībai un efektīvai lietošanai. |
| --- | --- |

(3)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (5) noteica Kopienas politiku un juridisko pamatojumu, lai nodrošinātu politikas virzienu koordinēšanu un, vajadzības gadījumā, saskaņotus nosacījumus attiecībā uz spektra joslas pieejamību un efektīvu lietošanu, kuri vajadzīgi iekšējā tirgus izveidei un darbībai. Minētais lēmums ļauj Komisijai pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus spektra joslas pieejamībai un efektīvai lietošanai.

| (4) | Ņemot vērā to, ka 169,4 līdz 169,8 MHz josla atbilst lietojumiem, kas piemēroti cilvēkiem ar veselības traucējumiem vai īpašām vajadzībām, un to, ka šādu lietojumu veicināšana ir Kopienas politikas mērķis, kas atbilst vispārīgajam mērķim nodrošināt iekšējā tirgus darbību, Komisija saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta 2. punktu pilnvaroja Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferenci (turpmāk tekstā – “EPTK”) īpaši izvērtēt tos lietojuma veidus, kas saistīti ar palīdzības sniegšanu cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka 169,4 līdz 169,8 MHz josla atbilst lietojumiem, kas piemēroti cilvēkiem ar veselības traucējumiem vai īpašām vajadzībām, un to, ka šādu lietojumu veicināšana ir Kopienas politikas mērķis, kas atbilst vispārīgajam mērķim nodrošināt iekšējā tirgus darbību, Komisija saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta 2. punktu pilnvaroja Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferenci (turpmāk tekstā – “EPTK”) īpaši izvērtēt tos lietojuma veidus, kas saistīti ar palīdzības sniegšanu cilvēkiem ar īpašām vajadzībām.

| (5) | Saskaņā ar minētajām pilnvarām EPTK izstrādāja jaunu frekvenču plānu un kanālu lietošanas nosacījumus, dodot iespēju šo joslu izmantot sešiem vēlamajiem lietojumiem, lai nodrošinātu dažas Kopienas politikas vajadzības. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētajām pilnvarām EPTK izstrādāja jaunu frekvenču plānu un kanālu lietošanas nosacījumus, dodot iespēju šo joslu izmantot sešiem vēlamajiem lietojumiem, lai nodrošinātu dažas Kopienas politikas vajadzības.

| (6) | Minēto iemeslu dēļ un saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmumu būtu jāatceļ Direktīva 90/544/EEK, |
| --- | --- |

(6)

Minēto iemeslu dēļ un saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmumu būtu jāatceļ Direktīva 90/544/EEK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Ar šo Direktīvu 90/544/EEK atceļ no 2005. gada 27. decembra.

2. pants

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. CLARKE

---

(1)  Atzinums sniegts 2005. gada 27. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Pēc apspriešanās, kas nav obligāta, atzinums sniegts 2005. gada 17. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 15. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2005. gada 1. decembra Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 310, 9.11.1990., 28. lpp.

4

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

5

---

| 27.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/40

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2005/84/EK

(2005. gada 14. decembris),

ar ko divdesmit otro reizi groza Padomes Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (ftalāti rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Līguma 14. pantu ir izveidota telpa bez iekšējām robežām, kurā tiek nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite. |
| --- | --- |

(1)

Ar Līguma 14. pantu ir izveidota telpa bez iekšējām robežām, kurā tiek nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite.

| (2) | Iekšēja tirgus darbībai būtu jāuzlabo dzīves kvalitāte, veselības aizsardzība un patērētāju drošība. Šī direktīva atbilst prasībām, ka – nosakot un ieviešot Kopienas politiku un darbības - augstā līmenī jānodrošina veselības aizsardzība un patērētāju aizsardzība. |
| --- | --- |

(2)

Iekšēja tirgus darbībai būtu jāuzlabo dzīves kvalitāte, veselības aizsardzība un patērētāju drošība. Šī direktīva atbilst prasībām, ka – nosakot un ieviešot Kopienas politiku un darbības - augstā līmenī jānodrošina veselības aizsardzība un patērētāju aizsardzība.

| (3) | Būtu jāaizliedz dažu ftalātu izmantošana rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs, kuras izgatavotas no plastificēta materiāla vai kurās ir plastificēta materiāla detaļas, jo daži noteikti ftalāti izraisa vai var potenciāli radīt risku bērnu veselībai. Tomēr rotaļlietas un bērnu aprūpes preces, kuras ir izgatavotas no noteiktu ftalātu saturoša plastificēta materiāla vai kurās ir šāda veida plastificēta materiāla detaļas, un kuras bērns var ielikt mutē, kaut arī tās nav paredzētas šim nolūkam, noteiktos gadījumos var būt bīstamas mazu bērnu veselībai. |
| --- | --- |

(3)

Būtu jāaizliedz dažu ftalātu izmantošana rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs, kuras izgatavotas no plastificēta materiāla vai kurās ir plastificēta materiāla detaļas, jo daži noteikti ftalāti izraisa vai var potenciāli radīt risku bērnu veselībai. Tomēr rotaļlietas un bērnu aprūpes preces, kuras ir izgatavotas no noteiktu ftalātu saturoša plastificēta materiāla vai kurās ir šāda veida plastificēta materiāla detaļas, un kuras bērns var ielikt mutē, kaut arī tās nav paredzētas šim nolūkam, noteiktos gadījumos var būt bīstamas mazu bērnu veselībai.

| (4) | Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja (SCTEE) pēc apspriešanās ar Komisiju sniegusi atzinumus par risku, ko šie ftalāti rada veselībai. |
| --- | --- |

(4)

Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja (SCTEE) pēc apspriešanās ar Komisiju sniegusi atzinumus par risku, ko šie ftalāti rada veselībai.

| (5) | Komisijas Ieteikums 98/485/EK (1998. gada 1. jūlijs) par bērnu aprūpes precēm un rotaļlietām, kuras domātas bērniem līdz trīs gadu vecumam un paredzēts bāzt mutē, un kuras izgatavotas no atsevišķus ftalātus saturoša plastificēta PVH (4), aicināja dalībvalstis veikt pasākumus, lai augstā līmenī nodrošinātu bērnu veselības aizsardzību saistībā ar šiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Ieteikums 98/485/EK (1998. gada 1. jūlijs) par bērnu aprūpes precēm un rotaļlietām, kuras domātas bērniem līdz trīs gadu vecumam un paredzēts bāzt mutē, un kuras izgatavotas no atsevišķus ftalātus saturoša plastificēta PVH (4), aicināja dalībvalstis veikt pasākumus, lai augstā līmenī nodrošinātu bērnu veselības aizsardzību saistībā ar šiem ražojumiem.

| (6) | Kopš 1999. gada sešu ftalātu lietošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs, kuras domātas bērniem līdz trīs gadu vecumam un kuras paredzēts bāzt mutē, Eiropas Savienības līmenī noteikts pagaidu aizliegums pēc tam, kad saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/59/EEK (1992. gada 29. jūnijs) par produktu vispārējo nekaitīgumu (5) tika pieņemts Komisijas Lēmums 1999/815/EK (6). Minētais lēmums tiek regulāri atjaunināts. |
| --- | --- |

(6)

Kopš 1999. gada sešu ftalātu lietošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs, kuras domātas bērniem līdz trīs gadu vecumam un kuras paredzēts bāzt mutē, Eiropas Savienības līmenī noteikts pagaidu aizliegums pēc tam, kad saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/59/EEK (1992. gada 29. jūnijs) par produktu vispārējo nekaitīgumu (5) tika pieņemts Komisijas Lēmums 1999/815/EK (6). Minētais lēmums tiek regulāri atjaunināts.

| (7) | Ierobežojumi, ko atsevišķas dalībvalstis jau pieņēmušas attiecībā uz rotaļlietu un bērnu aprūpes preču laišanu tirgū saistībā ar to sastāvā esošajiem ftalātiem, tieši ietekmē iekšējā tirgus izveides pabeigšanu un tā darbību. Tādēļ ir nepieciešams tuvināt dalībvalstu tiesību aktus šajā jomā un attiecīgi grozīt Direktīvas 76/769/EEK (7) I pielikumu. |
| --- | --- |

(7)

Ierobežojumi, ko atsevišķas dalībvalstis jau pieņēmušas attiecībā uz rotaļlietu un bērnu aprūpes preču laišanu tirgū saistībā ar to sastāvā esošajiem ftalātiem, tieši ietekmē iekšējā tirgus izveides pabeigšanu un tā darbību. Tādēļ ir nepieciešams tuvināt dalībvalstu tiesību aktus šajā jomā un attiecīgi grozīt Direktīvas 76/769/EEK (7) I pielikumu.

| (8) | Ja zinātnisks novērtējums neļauj pietiekami noteikti konstatēt risku, būtu jāievēro piesardzības princips, lai nodrošinātu veselības aizsardzību augstā līmenī, jo īpaši attiecībā uz bērniem. |
| --- | --- |

(8)

Ja zinātnisks novērtējums neļauj pietiekami noteikti konstatēt risku, būtu jāievēro piesardzības princips, lai nodrošinātu veselības aizsardzību augstā līmenī, jo īpaši attiecībā uz bērniem.

| (9) | Bērni kā organismi attīstības stadijā ir īpaši jūtīgi pret reprotoksiskām vielām. Tādēļ būtu cik vien iespējams jāsamazina bērnu pakļaušana visiem šo vielu emisiju avotiem, no kuriem praktiski iespējams izvairīties, jo īpaši emisijām no precēm, ko bērni bāž mutē. |
| --- | --- |

(9)

Bērni kā organismi attīstības stadijā ir īpaši jūtīgi pret reprotoksiskām vielām. Tādēļ būtu cik vien iespējams jāsamazina bērnu pakļaušana visiem šo vielu emisiju avotiem, no kuriem praktiski iespējams izvairīties, jo īpaši emisijām no precēm, ko bērni bāž mutē.

| (10) | Veicot riska novērtēšanu un/vai saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (8) di–(2–etilheksil) ftalāts (DEHP), dibutilftalāts (DBP) un benzilbutilftalāts (BBP) identificēti kā reprotoksiskas vielas, un tādēļ tie iekļauti reprotoksisko vielu 2. kategorijā. |
| --- | --- |

(10)

Veicot riska novērtēšanu un/vai saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (8) di–(2–etilheksil) ftalāts (DEHP), dibutilftalāts (DBP) un benzilbutilftalāts (BBP) identificēti kā reprotoksiskas vielas, un tādēļ tie iekļauti reprotoksisko vielu 2. kategorijā.

| (11) | Zinātniskās informācijas par diizononilftalātu (DINP), diizodecilftalātu (DIDP) un dinoktilftalātu (DNOP) vai nu nav, vai arī tā ir pretrunīga, taču nevar izslēgt to, ka tie ir potenciāli bīstami, ja tiek izmantoti rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs, kuras pēc definīcijas tiek ražotas bērniem. |
| --- | --- |

(11)

Zinātniskās informācijas par diizononilftalātu (DINP), diizodecilftalātu (DIDP) un dinoktilftalātu (DNOP) vai nu nav, vai arī tā ir pretrunīga, taču nevar izslēgt to, ka tie ir potenciāli bīstami, ja tiek izmantoti rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs, kuras pēc definīcijas tiek ražotas bērniem.

| (12) | Neskaidrības šo ftalātu iedarbības novērtējumā, piemēram, mutē atrašanās ilgums un emisiju iedarbība no citiem avotiem, prasa ņemt vērā piesardzības apsvērumus. Tādēļ būtu jāievieš ierobežojumi šo ftalātu izmantošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs, kā arī šo preču tirdzniecībai. Tomēr proporcionalitātes iemeslu dēļ ierobežojumiem attiecībā uz DINP, DIDP un DNOP vajadzētu būt mazāk stingriem nekā tiem, kas ierosināti attiecībā uz DEHP, DBP un BBP. |
| --- | --- |

(12)

Neskaidrības šo ftalātu iedarbības novērtējumā, piemēram, mutē atrašanās ilgums un emisiju iedarbība no citiem avotiem, prasa ņemt vērā piesardzības apsvērumus. Tādēļ būtu jāievieš ierobežojumi šo ftalātu izmantošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs, kā arī šo preču tirdzniecībai. Tomēr proporcionalitātes iemeslu dēļ ierobežojumiem attiecībā uz DINP, DIDP un DNOP vajadzētu būt mazāk stingriem nekā tiem, kas ierosināti attiecībā uz DEHP, DBP un BBP.

| (13) | Komisijai būtu jāpārskata to preču, it īpaši medicīnas aprīkojuma, pielietojums, kuras ir izgatavotas no cilvēkiem bīstama plastificēta materiāla vai kurās ir šāda veida plastificēta materiāla detaļas. |
| --- | --- |

(13)

Komisijai būtu jāpārskata to preču, it īpaši medicīnas aprīkojuma, pielietojums, kuras ir izgatavotas no cilvēkiem bīstama plastificēta materiāla vai kurās ir šāda veida plastificēta materiāla detaļas.

| (14) | Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par piesardzības principu pasākumi, ko veic saskaņā ar šo principu, būtu jāpārskata, ņemot vērā jaunāko zinātnisko informāciju. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par piesardzības principu pasākumi, ko veic saskaņā ar šo principu, būtu jāpārskata, ņemot vērā jaunāko zinātnisko informāciju.

| (15) | Komisijai sadarbībā ar dalībvalstu iestādēm, kas atbildīgas par rotaļlietu un bērnu aprūpes preču tirgus uzraudzību un piemērošanu, un saziņā ar attiecīgajām ražotāju un importētāju organizācijām, būtu jāuzrauga ftalātu un citu vielu izmantošana par plastifikatoriem rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai sadarbībā ar dalībvalstu iestādēm, kas atbildīgas par rotaļlietu un bērnu aprūpes preču tirgus uzraudzību un piemērošanu, un saziņā ar attiecīgajām ražotāju un importētāju organizācijām, būtu jāuzrauga ftalātu un citu vielu izmantošana par plastifikatoriem rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs.

| (16) | Direktīvas 76/769/EEK piemērošanas nolūkā būtu jādefinē termins “bērnu aprūpes prece”. |
| --- | --- |

(16)

Direktīvas 76/769/EEK piemērošanas nolūkā būtu jādefinē termins “bērnu aprūpes prece”.

| (17) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (18) | Komisija pārskatīs Direktīvas 76/769/EEK I pielikumā uzskaitīto ftalātu izmantošanu citos ražojumos, kad būs pabeigts riska novērtējums saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (1993. gada 23. marts) par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (10). |
| --- | --- |

(18)

Komisija pārskatīs Direktīvas 76/769/EEK I pielikumā uzskaitīto ftalātu izmantošanu citos ražojumos, kad būs pabeigts riska novērtējums saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (1993. gada 23. marts) par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (10).

| (19) | šo direktīvu piemēro, neskarot Kopienas normas, ar ko nosaka minimālās prasības darbinieku aizsardzībai un kas ietvertas Padomes Direktīvā 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumu ieviešanu, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (11), un uz to balstītās atsevišķās direktīvās, jo īpaši Padomes Direktīvā 90/394/EEK (1990. gada 28. jūnijs) par darba ņēmēju aizsardzību pret riska faktoriem, kas saistīti ar pakļaušanu kancerogēnu iedarbībai darbā (12), un Padomes Direktīvā 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (13). |
| --- | --- |

(19)

šo direktīvu piemēro, neskarot Kopienas normas, ar ko nosaka minimālās prasības darbinieku aizsardzībai un kas ietvertas Padomes Direktīvā 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumu ieviešanu, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (11), un uz to balstītās atsevišķās direktīvās, jo īpaši Padomes Direktīvā 90/394/EEK (1990. gada 28. jūnijs) par darba ņēmēju aizsardzību pret riska faktoriem, kas saistīti ar pakļaušanu kancerogēnu iedarbībai darbā (12), un Padomes Direktīvā 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (13).

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Ar šo Direktīvu 76/769/EEK groza šādi:

| 1. | Direktīvas 1. panta 3. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “c) | “bērnu aprūpes prece” ir izstrādājums, kas paredzēts veicināt bērnu iemigšanu, bērnu nomierināšanai, higiēnai, barošanai vai domāts bērniem sūkāšanai.” |
| --- | --- | --- |

1.

Direktīvas 1. panta 3. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“c)

“bērnu aprūpes prece” ir izstrādājums, kas paredzēts veicināt bērnu iemigšanu, bērnu nomierināšanai, higiēnai, barošanai vai domāts bērniem sūkāšanai.”

| 2. | Direktīvas I pielikumu groza, kā izklāstīts šīs direktīvas pielikumā. |
| --- | --- |

2.

Direktīvas I pielikumu groza, kā izklāstīts šīs direktīvas pielikumā.

2. pants

Komisija līdz 2010. gada 16. janvārim atkārtoti izvērtē pasākumus, kas paredzēti Direktīvā 76/769/EEK, kā tā grozīta ar šo direktīvu, ņemot vērā jaunāko zinātnisko informāciju par šīs direktīvas pielikumā aprakstītajām vielām un to aizstājējiem, un, ja tam ir pamatojums, šos pasākumus attiecīgi maina.

3. pants

1.   Dalībvalstis līdz 2006. gada 16. jūlijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Tās piemēro šos aktus no 2007. gada 16. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2005. gada 14. decembrī.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. CLARKE

---

(1)  OV C 116 E, 26.4.2000., 14. lpp.

1

(2)  OV C 117, 26.4.2000., 59. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2000. gada 6. jūlija Atzinums (OV C 121, 24.4.2001., 410. lpp.), Padomes 2005. gada 4. aprīļa Kopējā nostāja (OV C 144 E, 14.6.2005., 24. lpp.), Eiropas Parlamenta 2005. gada 5. jūlija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2005. gada 23. novembra Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 217, 5.8.1998., 35. lpp.

4

(5)  OV L 228, 11.8.1992., 24. lpp. Direktīva atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK (OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.).

5

(6)  OV L 315, 9.12.1999., 46. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/781/EK (OV L 344, 20.11.2004., 35. lpp.).

6

(7)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/98/EK (OV L 305, 1.10.2004., 63. lpp.).

7

(8)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/73/EK (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp.).

8

(9)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

10

(11)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

11

(12)  OV L 196, 26.7.1990., 1. lpp. Direktīva atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.).

12

(13)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

13

---

PIELIKUMS

Direktīvas 76/769/EEK I pielikumam pievieno šādus punktus:

| “[XX.] Turpmāk norādītie ftalāti (vai citi CAS– un EINECS numuri, kas attiecas uz šo vielu): | di–(2–etilheksil) ftalāts (DEHP)

  CAS Nr. 117–81–7
  Einecs Nr. 204–211–0 |
| --- | --- |

“[XX.] Turpmāk norādītie ftalāti (vai citi CAS– un EINECS numuri, kas attiecas uz šo vielu):

di–(2–etilheksil) ftalāts (DEHP)

CAS Nr. 117–81–7

Einecs Nr. 204–211–0

| | dibutilftalāts (DBP)

  CAS Nr. 84–74–2
  Einecs Nr. 201–557–4 |
| --- | --- |

dibutilftalāts (DBP)

CAS Nr. 84–74–2

Einecs Nr. 201–557–4

| | benzilbutilftalāts (BBP)
  CAS Nr. 85–68–7
  Einecs Nr. 201–622–7 |
| --- | --- |

benzilbutilftalāts (BBP)

CAS Nr. 85–68–7

Einecs Nr. 201–622–7

Nedrīkst lietot kā vielas vai preparātu sastāvdaļas koncentrācijā, kas pārsniedz 0,1 % no plastificētā materiāla masas rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs.

Rotaļlietas un bērnu aprūpes preces, kurās šo ftalātu koncentrācija pārsniedz iepriekšminēto ierobežojumu, nedrīkst laist tirgū.

[XX.a] Turpmāk norādītie ftalāti (vai citi CAS– un EINECS numuri, kas attiecas uz šo vielu):

| | diizononilftalāts (DINP)
  CAS Nr. 28553–12–0 un 68515–48–0
  Einecs Nr. 249–079–5 un 271–090–9 |
| --- | --- |

diizononilftalāts (DINP)

CAS Nr. 28553–12–0 un 68515–48–0

Einecs Nr. 249–079–5 un 271–090–9

| | diizodecilftalāts (DIDP)
  CAS Nr. 26761–40–0 un 68515–49–1
  Einecs Nr. 247–977–1 un 271–091–4 |
| --- | --- |

diizodecilftalāts (DIDP)

CAS Nr. 26761–40–0 un 68515–49–1

Einecs Nr. 247–977–1 un 271–091–4

| | – dinoktilftalāts (DNOP)
  CAS Nr. 117–84–0
  Einecs Nr. 204–214–7 |
| --- | --- |

– dinoktilftalāts (DNOP)

CAS Nr. 117–84–0

Einecs Nr. 204–214–7

Nedrīkst lietot kā vielas vai preparātu sastāvdaļas koncentrācijā, kas pārsniedz 0,1 % no plastificētā materiāla masas rotaļlietās un bērnu aprūpes precēs, kuras bērni var bāzt mutē.

Rotaļlietas un bērnu aprūpes preces, kurās šo ftalātu koncentrācija pārsniedz iepriekšminēto ierobežojumu, nedrīkst laist tirgū.”

---

| 27.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/44

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2005/88/EK

(2005. gada 14. decembris),

ar ko groza Direktīvu 2000/14/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņu emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/14/EK (3) ir pārskatījusi Ārpus telpām izmantojamu iekārtu darba grupa, ko izveidojusi Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/14/EK (3) ir pārskatījusi Ārpus telpām izmantojamu iekārtu darba grupa, ko izveidojusi Komisija.

| (2) | Savā 2004. gada 8. jūlija ziņojumā šī darba grupa secināja, ka daudzi II posma ierobežojumi, kurus obligāti būtu jāpiemēro no 2006. gada 3. janvāra, tehniski nav iespējami. Tomēr direktīvas mērķis nekad nav bijis ierobežot iekārtu laišanu tirgu vai to ekspluatāciju, balstoties vienīgi uz tehniskām īstenošanas iespējām. |
| --- | --- |

(2)

Savā 2004. gada 8. jūlija ziņojumā šī darba grupa secināja, ka daudzi II posma ierobežojumi, kurus obligāti būtu jāpiemēro no 2006. gada 3. janvāra, tehniski nav iespējami. Tomēr direktīvas mērķis nekad nav bijis ierobežot iekārtu laišanu tirgu vai to ekspluatāciju, balstoties vienīgi uz tehniskām īstenošanas iespējām.

| (3) | Tāpēc ir nepieciešams noteikt, ka dažus Direktīvas 2000/14/EK 12. pantā uzskaitītus iekārtu veidus, kuriem vienīgi tehnisku iemeslu dēļ nevarēs piemērot II posma ierobežojumus līdz 2006. gada 3. janvārim, tomēr varēs laist tirgū un/vai ekspluatēt pēc šī datuma. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc ir nepieciešams noteikt, ka dažus Direktīvas 2000/14/EK 12. pantā uzskaitītus iekārtu veidus, kuriem vienīgi tehnisku iemeslu dēļ nevarēs piemērot II posma ierobežojumus līdz 2006. gada 3. janvārim, tomēr varēs laist tirgū un/vai ekspluatēt pēc šī datuma.

| (4) | Direktīvas 2000/14/EK piemērošanas pirmo piecu gadu pieredze ir parādījusi, ka ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai izpildītu direktīvas 16. un 20. panta noteikumus, un ir skaidri apliecinājusi nepieciešamību pārskatīt minēto direktīvu, lai to, iespējams, grozītu, jo īpaši ņemot vērā tajā minētos II posma ierobežojumus. Tāpēc par diviem gadiem ir jāpagarina pēdējais izpildes termiņš ziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei par Komisijas pieredzi Direktīvas 2000/14/EK īstenošanā un piemērošanā, kā paredzēts šīs direktīvas 20. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2000/14/EK piemērošanas pirmo piecu gadu pieredze ir parādījusi, ka ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai izpildītu direktīvas 16. un 20. panta noteikumus, un ir skaidri apliecinājusi nepieciešamību pārskatīt minēto direktīvu, lai to, iespējams, grozītu, jo īpaši ņemot vērā tajā minētos II posma ierobežojumus. Tāpēc par diviem gadiem ir jāpagarina pēdējais izpildes termiņš ziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei par Komisijas pieredzi Direktīvas 2000/14/EK īstenošanā un piemērošanā, kā paredzēts šīs direktīvas 20. panta 1. punktā.

| (5) | Direktīvas 2000/14/EK 20. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, vai un cik lielā mērā tehnikas attīstība pieļauj trokšņa ierobežojumu samazināšanu zālienu pļaujamām mašīnām, zālienu apgriešanas mašīnām/zālienu malu apgriešanas mašīnām. Ievērojot to, ka minētās direktīvas 20. panta 1. punktā ietvertās saistības ir stingrākas nekā tās 20. panta 3. punkta saistības, un lai izvairītos no darbību dublēšanas, ir pamatoti iekļaut šo iekārtu veidus vispārējā ziņojumā, kā noteikts minētās direktīvas 20. panta 1. punktā. Tādējādi minētās direktīvas 20. panta 3. punktā paredzētais pienākums sniegt atsevišķu ziņojumu ir jāsvītro. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2000/14/EK 20. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, vai un cik lielā mērā tehnikas attīstība pieļauj trokšņa ierobežojumu samazināšanu zālienu pļaujamām mašīnām, zālienu apgriešanas mašīnām/zālienu malu apgriešanas mašīnām. Ievērojot to, ka minētās direktīvas 20. panta 1. punktā ietvertās saistības ir stingrākas nekā tās 20. panta 3. punkta saistības, un lai izvairītos no darbību dublēšanas, ir pamatoti iekļaut šo iekārtu veidus vispārējā ziņojumā, kā noteikts minētās direktīvas 20. panta 1. punktā. Tādējādi minētās direktīvas 20. panta 3. punktā paredzētais pienākums sniegt atsevišķu ziņojumu ir jāsvītro.

| (6) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, iekšējā tirgus nepārtrauktas darbības nodrošināšanu, pieprasot, lai ārpus telpām izmantojamās iekārtas atbilstu vienveidotām prasībām trokšņu avotiem vidē, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, aprobežojot tās darbības jomu ar tiem iekārtu veidiem, kuru atbilstība II posma limitiem pašreiz nav iespējama tehnisku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, iekšējā tirgus nepārtrauktas darbības nodrošināšanu, pieprasot, lai ārpus telpām izmantojamās iekārtas atbilstu vienveidotām prasībām trokšņu avotiem vidē, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, aprobežojot tās darbības jomu ar tiem iekārtu veidiem, kuru atbilstība II posma limitiem pašreiz nav iespējama tehnisku iemeslu dēļ.

| (7) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (4) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (4) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (8) | Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Direktīva 2000/14/EK, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Direktīva 2000/14/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2000/14/EK groza šādi:

| 1. | Tabulu 12. pantā aizstāj ar šādu:








  “Iekārtas veids | Uzstādītā jauda P (kW)
  Elektriskā jauda P
  el
   (5) kW
  Ierīces masa m (kg)
  Griešanas platums L (cm) | Pieļaujamais skaņas intensitātes līmenis dB/1 pW |
| --- | --- | --- | --- |
| | | I posms no 2002. gada 3. janvāra | II posms no 2006. gada 3. janvāra |
| Blīvēšanas mašīnas (vibrējoši veltņi, vibroplāksnes un vibroblietes) | P ≤ 8 | 108 | 105 (6) |
| 8 < P ≤ 70 | 109 | 106 (6) |
| P > 70 | 89 + 11 lg P | 86 + 11 lg P
   (6) |
| Kāpurķēžu buldozeri, kāpurķēžu iekrāvēji, kāpurķēžu krāvējekskavatori | P ≤ 55 | 106 | 103 (6) |
| P > 55 | 87 + 11 lg P | 84 + 11 lg P
   (6) |
| Riteņu buldozeri, riteņu iekrāvēji, riteņu krāvējekskavatori, pašizgāzēji, greideri, krāvēja tipa izgāztuvju blīvētāji, iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvēji ar pretsvaru, autoceltņi, blīvēšanas mašīnas (nevibrējošie veltņi), ielu seguma klājēji, hidrauliskie spēka agregāti | P ≤ 55 | 104 | 101 (6)
   (7) |
| P > 55 | 85 + 11 lg P | 82 + 11 lg P
   (6)
   (7) |
| Ekskavatori, celtniecības pacēlāji kravu transportēšanai, celtniecības vinčas, motorizēti kapļi | P ≤ 15 | 96 | 93 |
| P > 15 | 83 + 11 lg P | 80 + 11 lg P |
| Rokā turami betona drupinātāji un cērtes | m ≤ 15 | 107 | 105 |
| 15 < m < 30 | 94 + 11 lg m | 92 + 11 lg m
   (6) |
| m ≥ 30 | 96 + 11 lg m | 94 + 11 lg m |
| Torņa celtņi | | 98 + lg P | 96 + lg P |
| Metināšanas un elektroenerģijas ģeneratori | P
  el ≤ 2 | 97 + lg P
  el | 95 + lg P
  el |
| 2 < P
  el ≤ 10 | 98 + lg P
  el | 96 + lg P
  el |
| 10 > P
  el | 97 + lg P
  el | 95 + lg P
  el |
| Kompresori | P ≤ 15 | 99 | 97 |
| P > 15 | 97 + 2 lg P | 95 + 2 lg P |
| Zālienu pļaujamās mašīnas, zālienu apgriešanas mašīnas/zālienu malu apgriešanas mašīnas | L ≤ 50 | 96 | 94 (6) |
| 50 < L ≤ 70 | 100 | 98 |
| 70 < L ≤ 120 | 100 | 98 (6) |
| L > 120 | 105 | 103 (6) |
| Pieļaujamo skaņas intensitātes līmeni noapaļo līdz tuvākajam veselam skaitlim (ja tas ir mazāks par 0,5, tad līdz mazākajam skaitlim; ja tas ir vienāds vai lielāks par 0,5, tad līdz lielākajam skaitlim).” |

1.

Tabulu 12. pantā aizstāj ar šādu:

“Iekārtas veids

Uzstādītā jauda P (kW)

Elektriskā jauda P
  el
   (5) kW

Ierīces masa m (kg)

Griešanas platums L (cm)

Pieļaujamais skaņas intensitātes līmenis dB/1 pW

I posms no 2002. gada 3. janvāra

II posms no 2006. gada 3. janvāra

Blīvēšanas mašīnas (vibrējoši veltņi, vibroplāksnes un vibroblietes)

P ≤ 8

108

105 (6)

8 < P ≤ 70

109

106 (6)

P > 70

89 + 11 lg P

86 + 11 lg P
   (6)

Kāpurķēžu buldozeri, kāpurķēžu iekrāvēji, kāpurķēžu krāvējekskavatori

P ≤ 55

106

103 (6)

P > 55

87 + 11 lg P

84 + 11 lg P
   (6)

Riteņu buldozeri, riteņu iekrāvēji, riteņu krāvējekskavatori, pašizgāzēji, greideri, krāvēja tipa izgāztuvju blīvētāji, iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvēji ar pretsvaru, autoceltņi, blīvēšanas mašīnas (nevibrējošie veltņi), ielu seguma klājēji, hidrauliskie spēka agregāti

P ≤ 55

104

101 (6)
   (7)

P > 55

85 + 11 lg P

82 + 11 lg P
   (6)
   (7)

Ekskavatori, celtniecības pacēlāji kravu transportēšanai, celtniecības vinčas, motorizēti kapļi

P ≤ 15

96

93

P > 15

83 + 11 lg P

80 + 11 lg P

Rokā turami betona drupinātāji un cērtes

m ≤ 15

107

105

15 < m < 30

94 + 11 lg m

92 + 11 lg m
   (6)

m ≥ 30

96 + 11 lg m

94 + 11 lg m

Torņa celtņi

98 + lg P

96 + lg P

Metināšanas un elektroenerģijas ģeneratori

P
  el ≤ 2

97 + lg P
  el

95 + lg P
  el

2 < P
  el ≤ 10

98 + lg P
  el

96 + lg P
  el

10 > P
  el

97 + lg P
  el

95 + lg P
  el

Kompresori

P ≤ 15

99

97

P > 15

97 + 2 lg P

95 + 2 lg P

Zālienu pļaujamās mašīnas, zālienu apgriešanas mašīnas/zālienu malu apgriešanas mašīnas

L ≤ 50

96

94 (6)

50 < L ≤ 70

100

98

70 < L ≤ 120

100

98 (6)

L > 120

105

103 (6)

Pieļaujamo skaņas intensitātes līmeni noapaļo līdz tuvākajam veselam skaitlim (ja tas ir mazāks par 0,5, tad līdz mazākajam skaitlim; ja tas ir vienāds vai lielāks par 0,5, tad līdz lielākajam skaitlim).”

| 2. | Direktīvas 20. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmajā teikumā vārdus “ne vēlāk kā 2005. gada 3. janvārī” aizstāj ar vārdiem “ne vēlāk kā 2007. gada 3. janvārī”; |
| --- | --- | --- |

2.

Direktīvas 20. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmajā teikumā vārdus “ne vēlāk kā 2005. gada 3. janvārī” aizstāj ar vārdiem “ne vēlāk kā 2007. gada 3. janvārī”;

| b) | panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu svītro.

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim. Tās par to nekavējoties informē Komisiju.

Šos noteikumus dalībvalstis sāk piemērot no 2006. gada 3. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2005. gada 14. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. CLARKE

---

(1)  Atzinums sniegts 2005. gada 27. oktobrī (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 26. oktobra Atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī) un Padomes 2005. gada 8. decembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 162, 3.7.2000., 1. lpp.

3

(4)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

4

(5)  P
  el metināšanas ģeneratoriem: standarta metināšanas strāvas stiprums, kas reizināts ar standarta slodzes spriegumu ražotāja dotā jaudas koeficienta mazākajai vērtībai.

5

P

el

P
  el elektroenerģijas ģeneratoriem: primārā jauda saskaņā ar ISO 8528-1:1993, 13.3.2. punktu.

P

el

(6)  II posma skaitļi ir norādoši tikai šādiem iekārtu veidiem:

6

| — | ejoša operatora vadītiem vibrējošiem veltņiem; |
| --- | --- |

—

ejoša operatora vadītiem vibrējošiem veltņiem;

| — | vibroplāksnēm (>3kW); |
| --- | --- |

—

vibroplāksnēm (>3kW);

| — | vibroblietēm; |
| --- | --- |

—

vibroblietēm;

| — | (tērauda kāpurķēžu) buldozeriem; |
| --- | --- |

—

(tērauda kāpurķēžu) buldozeriem;

| — | (tērauda kāpurķēžu > 55 kW) iekrāvējiem; |
| --- | --- |

—

(tērauda kāpurķēžu > 55 kW) iekrāvējiem;

| — | iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvējiem ar pretsvaru; |
| --- | --- |

—

iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvējiem ar pretsvaru;

| — | ielu seguma klājējiem ar blietētāju; |
| --- | --- |

—

ielu seguma klājējiem ar blietētāju;

| — | rokā turamiem betona drupinātājiem un cērtēm ar iekšdedzes dzinēju (15<m<30); |
| --- | --- |

—

rokā turamiem betona drupinātājiem un cērtēm ar iekšdedzes dzinēju (15<m<30);

| — | zālienu pļaujamām mašīnām, zālienu apgriešanas mašīnām/zālienu malu apgriešanas mašīnām. |
| --- | --- |

—

zālienu pļaujamām mašīnām, zālienu apgriešanas mašīnām/zālienu malu apgriešanas mašīnām.

Galīgie skaitļi ir atkarīgi no direktīvas grozījumiem, kurus veiks atbilstoši 20. panta 1. punktā paredzētajam ziņojumam. Ja šādu grozījumu nav, tad I posma skaitļus turpina piemērot II posmā.

(7)  Viendzinēja autoceltņiem I posma skaitļus turpina piemērot līdz 2008. gada 3. janvārim. Pēc šī datuma piemēro II posma skaitļus.

7

Pieļaujamo skaņas intensitātes līmeni noapaļo līdz tuvākajam veselam skaitlim (ja tas ir mazāks par 0,5, tad līdz mazākajam skaitlim; ja tas ir vienāds vai lielāks par 0,5, tad līdz lielākajam skaitlim).”

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 27.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 20. decembris)

par 169,4-169,8125 MHz frekvenču joslas saskaņošanu Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5503)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/928/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1), un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1990. gada 9. oktobra Direktīvu 90/544/EEK par frekvenču joslām Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskās sistēmas saskaņotai ieviešanai Kopienā (ERMES direktīvu) (2) atcēla 2005. gada 27. decembrī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/82/EK (3). Minētajā direktīvā bija noteikts, ka dalībvalstīm 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslā jāatvēl četri kanāli Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskajai sistēmai (še turpmāk – ERMES) un jānodrošina, lai atbilstīgi tirgus pieprasījumam ERMES pakalpojumi iespējami ātri aizņemtu visu 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1990. gada 9. oktobra Direktīvu 90/544/EEK par frekvenču joslām Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskās sistēmas saskaņotai ieviešanai Kopienā (ERMES direktīvu) (2) atcēla 2005. gada 27. decembrī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/82/EK (3). Minētajā direktīvā bija noteikts, ka dalībvalstīm 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslā jāatvēl četri kanāli Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskajai sistēmai (še turpmāk – ERMES) un jānodrošina, lai atbilstīgi tirgus pieprasījumam ERMES pakalpojumi iespējami ātri aizņemtu visu 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslu.

| (2) | Kopienā 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslas izmantošana ERMES mērķiem ir ievērojami samazinājusies vai pat nenotiek vispār, tādejādi ERMES šo radiofrekvenču spektra joslu neizmanto efektīvi, un tādēļ Kopienas politikas mērķiem to varētu izmantot labāk. |
| --- | --- |

(2)

Kopienā 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslas izmantošana ERMES mērķiem ir ievērojami samazinājusies vai pat nenotiek vispār, tādejādi ERMES šo radiofrekvenču spektra joslu neizmanto efektīvi, un tādēļ Kopienas politikas mērķiem to varētu izmantot labāk.

| (3) | Saskaņā ar radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta 2. punktu 2003. gada 7. jūlijā Komisija pilnvaroja Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferenci (še turpmāk – CEPT) vākt informāciju par 169,4–169,8 MHz frekvenču joslas pašreizējiem un turpmākiem iespējamiem lietojumiem, lai uzskaitītu alternatīvās iespējas šīs radiofrekvenču spektra joslas izmantošanai un jo īpaši iespējas, kas nav saistītas vienīgi ar parastajiem elektroniskajiem sakariem. Attiecībā uz katru iespējamo lietojumu CEPT vajadzēja novērtēt dažādu lietojumu līdzāspastāvēšanu un iespēju izmantot alternatīvas radiofrekvenču spektra joslas atbilstīgi pamatdirektīvas principiem. Jau daļēji saskaņotā radiofrekvenču spektra josla der dažiem lietojumiem, kas saistīti ar iekšējā tirgus izveidošanu un darbību daudzās Kopienas politikas jomās, no kurām dažas var dot labumu invalīdiem vai palīdzēt sadarboties tieslietu un iekšlietu jomā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta 2. punktu 2003. gada 7. jūlijā Komisija pilnvaroja Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferenci (še turpmāk – CEPT) vākt informāciju par 169,4–169,8 MHz frekvenču joslas pašreizējiem un turpmākiem iespējamiem lietojumiem, lai uzskaitītu alternatīvās iespējas šīs radiofrekvenču spektra joslas izmantošanai un jo īpaši iespējas, kas nav saistītas vienīgi ar parastajiem elektroniskajiem sakariem. Attiecībā uz katru iespējamo lietojumu CEPT vajadzēja novērtēt dažādu lietojumu līdzāspastāvēšanu un iespēju izmantot alternatīvas radiofrekvenču spektra joslas atbilstīgi pamatdirektīvas principiem. Jau daļēji saskaņotā radiofrekvenču spektra josla der dažiem lietojumiem, kas saistīti ar iekšējā tirgus izveidošanu un darbību daudzās Kopienas politikas jomās, no kurām dažas var dot labumu invalīdiem vai palīdzēt sadarboties tieslietu un iekšlietu jomā Eiropas Savienībā.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (4) 8. panta 4. punktā noteikts, ka dalībvalstis pārstāv Eiropas Savienības pilsoņu intereses, ņemot vērā arī īpašu sociālo grupu vajadzības, jo īpaši dzirdes invalīdus un tos, kam nepieciešama steidzama palīdzība. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (4) 8. panta 4. punktā noteikts, ka dalībvalstis pārstāv Eiropas Savienības pilsoņu intereses, ņemot vērā arī īpašu sociālo grupu vajadzības, jo īpaši dzirdes invalīdus un tos, kam nepieciešama steidzama palīdzība.

| (5) | Pamatojoties uz tehniskajiem pētījumiem un savākto informāciju, CEPT apstiprināja, ka, neskatoties uz to, ka ir pieņemta Direktīva 90/544/EEK, šīs radiofrekvenču spektra joslas izmantošana ERMES mērķiem palikusi ļoti ierobežota un ka vajadzība pēc radiogrammu vai peidžeru sistēmas Eiropā ir mainījusies, jo tās funkcijas ir aizstātas ar citām tehnoloģijām, piem., īsziņu sistēmu (SMS) globālo mobilo sakaru sistēmās (GMS). |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz tehniskajiem pētījumiem un savākto informāciju, CEPT apstiprināja, ka, neskatoties uz to, ka ir pieņemta Direktīva 90/544/EEK, šīs radiofrekvenču spektra joslas izmantošana ERMES mērķiem palikusi ļoti ierobežota un ka vajadzība pēc radiogrammu vai peidžeru sistēmas Eiropā ir mainījusies, jo tās funkcijas ir aizstātas ar citām tehnoloģijām, piem., īsziņu sistēmu (SMS) globālo mobilo sakaru sistēmās (GMS).

| (6) | Tādēļ Kopienā jāgroza 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslas daļu piešķīrumi ERMES, lai nodrošinātu efektīvāku šīs radiofrekvenču joslas izmantošanu, saglabājot tās saskaņotību. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Kopienā jāgroza 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslas daļu piešķīrumi ERMES, lai nodrošinātu efektīvāku šīs radiofrekvenču joslas izmantošanu, saglabājot tās saskaņotību.

| (7) | Atbilstīgi pilnvarojumam CEPT sagatavoja jaunu frekvenču plānu un kanālu sadalījumu, kas ļauj kopīgi izmantot 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslu sešiem vēlamajiem lietojuma veidiem, lai ņemtu vērā vairākas vajadzības, kuras atbilst Kopienas politikai. Šīs vajadzības ietver arī palīdzību, ko, izmantojot dzirdes aparātus, sniedz dzirdes invalīdiem, kuriem saskaņota Kopienas radiofrekvenču spektra josla uzlabotu apstākļus, ceļojot pa dalībvalstīm, un samazinātu ierīču cenas ar apjomradītiem ietaupījumiem; iekšējā tirgus attīstību attiecībā uz sociālajām trauksmes sistēmām, kas ļautu veciem cilvēkiem vai invalīdiem nosūtīt trauksmes signālus, lai saņemtu palīdzību, īpašuma izsekošanas vai uzraudzības ierīcēm, kuras palīdzētu atrast un atgūt zagtas mantas Kopienā, skaitītāju nolasīšanas sistēmām, ko izmanto ūdens un elektrības komunālo pakalpojumu uzņēmumi; ka arī esošās peidžeru sistēmas, piem., ERMES, un privātās mobilo radiosakaru sistēmas (PMR), kuras izmanto uz laiku, lai palīdzētu īpašu pagaidu pasākumu gadījumos, kas ilgst, sākot no dažām dienam līdz dažiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstīgi pilnvarojumam CEPT sagatavoja jaunu frekvenču plānu un kanālu sadalījumu, kas ļauj kopīgi izmantot 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslu sešiem vēlamajiem lietojuma veidiem, lai ņemtu vērā vairākas vajadzības, kuras atbilst Kopienas politikai. Šīs vajadzības ietver arī palīdzību, ko, izmantojot dzirdes aparātus, sniedz dzirdes invalīdiem, kuriem saskaņota Kopienas radiofrekvenču spektra josla uzlabotu apstākļus, ceļojot pa dalībvalstīm, un samazinātu ierīču cenas ar apjomradītiem ietaupījumiem; iekšējā tirgus attīstību attiecībā uz sociālajām trauksmes sistēmām, kas ļautu veciem cilvēkiem vai invalīdiem nosūtīt trauksmes signālus, lai saņemtu palīdzību, īpašuma izsekošanas vai uzraudzības ierīcēm, kuras palīdzētu atrast un atgūt zagtas mantas Kopienā, skaitītāju nolasīšanas sistēmām, ko izmanto ūdens un elektrības komunālo pakalpojumu uzņēmumi; ka arī esošās peidžeru sistēmas, piem., ERMES, un privātās mobilo radiosakaru sistēmas (PMR), kuras izmanto uz laiku, lai palīdzētu īpašu pagaidu pasākumu gadījumos, kas ilgst, sākot no dažām dienam līdz dažiem mēnešiem.

| (8) | CEPT pilnvarošanas rezultāti, ko Komisija uzskata par apmierinošiem, jāpiemēro Kopienā, un dalībvalstīm tie ir jāīsteno. Pārējās ERMES un/vai PMR lietojumu atļaujas, kas neatbilst jaunajam frekvenču plānam un kanālu sadalījumam, nav jāmaina līdz to termiņa beigām vai, kamēr ERMES un/vai PMR lietojumus var pārvietot uz attiecīgām radiofrekvenču spektra joslām bez pārmērīga apgrūtinājuma. |
| --- | --- |

(8)

CEPT pilnvarošanas rezultāti, ko Komisija uzskata par apmierinošiem, jāpiemēro Kopienā, un dalībvalstīm tie ir jāīsteno. Pārējās ERMES un/vai PMR lietojumu atļaujas, kas neatbilst jaunajam frekvenču plānam un kanālu sadalījumam, nav jāmaina līdz to termiņa beigām vai, kamēr ERMES un/vai PMR lietojumus var pārvietot uz attiecīgām radiofrekvenču spektra joslām bez pārmērīga apgrūtinājuma.

| (9) | Atļaujot piekļūt radiofrekvenču spektram, jāizmanto vismazāk apgrūtinošā atļauju sistēma atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvai 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (5), tostarp bez individuālām izmantošanas tiesībām. |
| --- | --- |

(9)

Atļaujot piekļūt radiofrekvenču spektram, jāizmanto vismazāk apgrūtinošā atļauju sistēma atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvai 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (5), tostarp bez individuālām izmantošanas tiesībām.

| (10) | Neierobežojot to, ka attiecībā uz frekvenču spektru īpašu politikas virzienu prasībās var būt iekļauti ekskluzīvi frekvenču piešķīrumi, parasti ir lietderīgi ieteikt iespējami vispārīgākus radiofrekvenču joslu piešķīrumus, lai to izmantošanu vadītu, tikai nosakot īpašus izmantošanas ierobežojumus, piem., noslodzes vai jaudas līmeņus, un ar saskaņotiem standartiem, kas atzīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvu 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (6), nodrošinot, ka ierīces, kuras darbojas piešķirtajā radiofrekvenču spektrā, iespējami samazina radiofrekvenču spektra izmantošanu, neradot nevēlamus traucējumus. |
| --- | --- |

(10)

Neierobežojot to, ka attiecībā uz frekvenču spektru īpašu politikas virzienu prasībās var būt iekļauti ekskluzīvi frekvenču piešķīrumi, parasti ir lietderīgi ieteikt iespējami vispārīgākus radiofrekvenču joslu piešķīrumus, lai to izmantošanu vadītu, tikai nosakot īpašus izmantošanas ierobežojumus, piem., noslodzes vai jaudas līmeņus, un ar saskaņotiem standartiem, kas atzīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvu 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (6), nodrošinot, ka ierīces, kuras darbojas piešķirtajā radiofrekvenču spektrā, iespējami samazina radiofrekvenču spektra izmantošanu, neradot nevēlamus traucējumus.

| (11) | Kanālu koordināciju 169,4–169,8125 MHz joslas lieljaudas daļā starp kaimiņvalstīm nodrošinās ar divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(11)

Kanālu koordināciju 169,4–169,8125 MHz joslas lieljaudas daļā starp kaimiņvalstīm nodrošinās ar divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem.

| (12) | Lai nodrošinātu efektīvu 169,4–169,8125 MHz joslas izmantošanu arī ilgākā laika posmā, administrācijām jāturpina pētījumi, kas var palielināt efektivitāti, jo īpaši, izmantojot norādīto rezerves frekvenču joslu. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu efektīvu 169,4–169,8125 MHz joslas izmantošanu arī ilgākā laika posmā, administrācijām jāturpina pētījumi, kas var palielināt efektivitāti, jo īpaši, izmantojot norādīto rezerves frekvenču joslu.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Darbības joma

Šā lēmuma darbības joma ir nosacījumu saskaņošana attiecība uz 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas pieejamību un tās efektīvu izmantošanu Kopienā.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| a) | “dzirdes aparāts” ir radio sakaru sistēma, kas parasti ietver vienu vai vairākus radio raidītājus un vienu vai vairākus radio uztvērējus, kas palielina dzirdes invalīdu spēju dzirdēt; |
| --- | --- |

a)

“dzirdes aparāts” ir radio sakaru sistēma, kas parasti ietver vienu vai vairākus radio raidītājus un vienu vai vairākus radio uztvērējus, kas palielina dzirdes invalīdu spēju dzirdēt;

| b) | “sociālā trauksmes sistēma” ir stabila radio sakaru sistēma un tīkls, tostarp pārnēsājamas ierīces, kas ļauj briesmās nokļuvušai personai ierobežotā platībā ar vienkāršu darbību izsaukt palīdzību; |
| --- | --- |

b)

“sociālā trauksmes sistēma” ir stabila radio sakaru sistēma un tīkls, tostarp pārnēsājamas ierīces, kas ļauj briesmās nokļuvušai personai ierobežotā platībā ar vienkāršu darbību izsaukt palīdzību;

| c) | “skaitītāju nolasīšanas sistēma” ir sistēma, kas ļauj kontrolēt, mērīt un apkalpot, nosūtot komandas ar tālvadības radio sakaru ierīcēm; |
| --- | --- |

c)

“skaitītāju nolasīšanas sistēma” ir sistēma, kas ļauj kontrolēt, mērīt un apkalpot, nosūtot komandas ar tālvadības radio sakaru ierīcēm;

| d) | “uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēma” ir sistēma, ar ko var izsekot precēm un tādejādi tās atgūt un kas parasti sastāv no radio raidītāja, kuru pieliek aizsargājamajam priekšmetam, un uztvērēja, un kas var būt arī ar signalizāciju; |
| --- | --- |

d)

“uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēma” ir sistēma, ar ko var izsekot precēm un tādejādi tās atgūt un kas parasti sastāv no radio raidītāja, kuru pieliek aizsargājamajam priekšmetam, un uztvērēja, un kas var būt arī ar signalizāciju;

| e) | “peidžeru sistēmas” ir sistēmas, kas nodrošina vienvirziena radiosakarus starp sūtītāju un saņēmēju, izmantojot bāzes staciju un mobilo ierīci kā uztvērēju; |
| --- | --- |

e)

“peidžeru sistēmas” ir sistēmas, kas nodrošina vienvirziena radiosakarus starp sūtītāju un saņēmēju, izmantojot bāzes staciju un mobilo ierīci kā uztvērēju;

| f) | “privātie mobilie radiosakari (PMR)” ir zemes mobilo sakaru dienests, kas izmanto simplekso, pusduplekso un, iespējams, pilnduplekso režīmu galiekārtas līmenī, lai nodrošinātu sakarus slēgtai lietotāju grupai. |
| --- | --- |

f)

“privātie mobilie radiosakari (PMR)” ir zemes mobilo sakaru dienests, kas izmanto simplekso, pusduplekso un, iespējams, pilnduplekso režīmu galiekārtas līmenī, lai nodrošinātu sakarus slēgtai lietotāju grupai.

3. pants

Saskaņotie lietojumi

1.   Minēto 169,4–169,8125 MHz joslu sadala mazjaudas daļā un lieljaudas daļā. Joslas frekvenču plāns un kanālu sadalījums iekļauts šā lēmuma pielikumā.

2.   Mazjaudas daļa no 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas paredzēta šādiem vēlamajiem lietojumiem:

| a) | ekskluzīvai izmantošanai dzirdes aparātiem; |
| --- | --- |

a)

ekskluzīvai izmantošanai dzirdes aparātiem;

| b) | ekskluzīvai izmantošanai sociālajās trauksmes sistēmās; |
| --- | --- |

b)

ekskluzīvai izmantošanai sociālajās trauksmes sistēmās;

| c) | neekskluzīvai izmantošanai skaitītāju nolasīšanas sistēmās; |
| --- | --- |

c)

neekskluzīvai izmantošanai skaitītāju nolasīšanas sistēmās;

| d) | neekskluzīvai izmantošanai mazjaudas raidītājiem uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēmās. |
| --- | --- |

d)

neekskluzīvai izmantošanai mazjaudas raidītājiem uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēmās.

3.   Lieljaudas daļa no 169,4–169,8125 MHz joslas paredzēta šādiem vēlamajiem lietojumiem:

| a) | lieljaudas raidītājiem uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēmās; |
| --- | --- |

a)

lieljaudas raidītājiem uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēmās;

| b) | esošajās peidžeru sistēmās vai peidžeru sistēmās, ko pārvieto no citiem radiofrekvenču spektra joslas kanāliem. |
| --- | --- |

b)

esošajās peidžeru sistēmās vai peidžeru sistēmās, ko pārvieto no citiem radiofrekvenču spektra joslas kanāliem.

4.   Var īstenot alternatīvus 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas lietojumus, ja tie nekavē vēlamo lietojumu saskaņotu īstenošanu. Šie alternatīvie lietojumi ir šādi:

| a) | dzirdes aparāti attiecībā uz neekskluzīvo mazjaudas radiofrekvenču spektra joslas daļu; |
| --- | --- |

a)

dzirdes aparāti attiecībā uz neekskluzīvo mazjaudas radiofrekvenču spektra joslas daļu;

| b) | uzraudzība, peidžeri, pagaidu lietošana, vai privātie mobilie radiosakari valsts mērogā attiecībā uz joslas lieljaudas daļu. |
| --- | --- |

b)

uzraudzība, peidžeri, pagaidu lietošana, vai privātie mobilie radiosakari valsts mērogā attiecībā uz joslas lieljaudas daļu.

5.   Maksimālā starojuma jauda 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas mazjaudas daļā ir ierobežota ar 0,5 vatiem efektīvās izstarošanas jaudas (e.r.p.). Maksimālā noslodze skaitītāju nolasīšanas sistēmām un uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēmām 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas mazjaudas daļā ir attiecīgi < 10 % un < 1 %.

6.   Tādu 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas izmantošanu peidžeru sistēmās un privātiem mobilajiem radiosakariem, kas ir atļauta šā lēmuma publicēšanas dienā un neatbilst 3. panta 1.–5. punktam, var turpināt, kamēr paliek spēka šādu pakalpojumu sniegšanas atļauja, kas ir spēka šā lēmuma publicēšanas dienā.

4. pants

3. panta īstenošana

Šā lēmuma 3. pantu piemēro no 2005. gada 27. decembra.

5. pants

Pārskatīšana

Dalībvalstis pārskata 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas izmantošanu, lai panāktu, ka to izmanto efektīvi, un dara zināmus savus atzinumus Komisijai.

6. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 20. decembrī.

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 310, 9.11.1990., 28. lpp.

2

(3)  OV L 344, 27.12.2005., 38. lpp.

3

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

4

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

5

(6)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Frekvenču plāns 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslai

| Mazjaudas lietojumi | Rezerves josla | Lieljaudas lietojumi |
| --- | --- | --- |
| Īpaši mazjaudas lietojumi | Sociālās trauksmes sistēmas | Dzirdes aparāti | Sociālās trauksmes sistēmas | Uzraudzības un izsekošanas sistēma | Peidžeru sistēma | Peidžeru sistēma | Peidžeru sistēma | Uzraudzības un izsekošanas sistēma | Uzraudzības un izsekošanas sistēma | Peidžeru sistēma | Uzraudzības un izsekošanas sistēma |
| Dzirdes aparāti | Ekskluzīvs izmantojums | Šos kanālus var izmatot valstī tādiem lieljaudas lietojumiem kā peidžeru sistēma, izsekošana, PMR pagaidu lietošana |
| 12,5 | 12,5 | 50 | 12,5 | 12,5 (1) |
| 1a | 1b | 2a | 2b | 3a | 3b | 4a | 4b+5+6a | 6b+7+8a | 8b | 9a | 9b | 10a | 10b | 11a | 11b | 12a | 12b | 13a | 13b | 14a | 14b | 15a | 15b | 16a | 16b |
| Paskaidrojumi:

  1. rinda: lietojuma klase, t. i. mazjaudas lietojums vai lieljaudas lietojums;
  2. rinda: vēlamie lietojumi:






  — | īpaši mazjaudas lietojumi – sk. 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu, |

Mazjaudas lietojumi

Rezerves josla

Lieljaudas lietojumi

Īpaši mazjaudas lietojumi

Sociālās trauksmes sistēmas

Dzirdes aparāti

Sociālās trauksmes sistēmas

Uzraudzības un izsekošanas sistēma

Peidžeru sistēma

Peidžeru sistēma

Peidžeru sistēma

Uzraudzības un izsekošanas sistēma

Uzraudzības un izsekošanas sistēma

Peidžeru sistēma

Uzraudzības un izsekošanas sistēma

Dzirdes aparāti

Ekskluzīvs izmantojums

Šos kanālus var izmatot valstī tādiem lieljaudas lietojumiem kā peidžeru sistēma, izsekošana, PMR pagaidu lietošana

12,5

12,5

50

12,5

12,5 (1)

1a

1b

2a

2b

3a

3b

4a

4b+5+6a

6b+7+8a

8b

9a

9b

10a

10b

11a

11b

12a

12b

13a

13b

14a

14b

15a

15b

16a

16b

Paskaidrojumi:

1. rinda: lietojuma klase, t. i. mazjaudas lietojums vai lieljaudas lietojums;

2. rinda: vēlamie lietojumi:

—

īpaši mazjaudas lietojumi – sk. 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu,

| — | sociālās trauksmes sistēmas – sk. 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

sociālās trauksmes sistēmas – sk. 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

| — | dzirdes aparāti – sk. 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

dzirdes aparāti – sk. 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

| — | uzraudzības un izsekošanas sistēma (joslas lieljaudas daļa) – sk. 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

uzraudzības un izsekošanas sistēma (joslas lieljaudas daļa) – sk. 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

| — | peidžeru sistēma – sk. 3. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

peidžeru sistēma – sk. 3. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

3. rinda: alternatīvie lietojumi – sk. 3. panta 4. punktu;

4. un 5. rinda: kanāla rastrs (kHz) un kanāla numurs.

Kanālu sadalījums 169,4-169,8125 MHz joslā

| Joslas platums 12,5 kHz | Joslas platums 25 kHz | Joslas platums 50 kHz |
| --- | --- | --- |
| Kanāla numurs | Vidus frekvence | Kanāla numurs | Vidus frekvence | Kanāla numurs | Vidus frekvence |
| 1a | 169,406250 | 1 | 169,412500 | | |
| 1b | 169,418750 | “0” | 169,437500 |
| 2a | 169,431250 | 2 | 169,437500 |
| 2b | 169,443750 |
| 3a | 169,456250 | 3 | 169,462500 |
| 3b | 169,468750 | | |
| 4a | 169,481250 | 4 | 169,487500 |
| 4b | 169,493750 | “1” | 169,512500 |
| 5a | 169,506250 | 5 | 169,512500 |
| 5b | 169,518750 |
| 6a | 169,531250 | 6 | 169,537500 |
| 6b | 169,543750 | “2” | 169,562500 |
| 7a | 169,556250 | 7 | 169,562500 |
| 7b | 169,568750 |
| 8a | 169,581250 | 8 | 169,587500 |
| 8b | 169,593750 | | |
| 12,5 kHz “rezerves josla” |
| 9a | 169,618750 | 9 | 169,62500 |
| 9b | 169,631250 |
| 10a | 169,643750 | 10 | 169,65000 |
| 10b | 169,656250 |
| 11a | 169,668750 | 11 | 169,67500 |
| 11b | 169,681250 |
| 12a | 169,693750 | 12 | 169,70000 |
| 12b | 169,706250 |
| 13a | 169,718750 | 13 | 169,72500 |
| 13b | 169,731250 |
| 14a | 169,743750 | 14 | 169,75000 |
| 14b | 169,756250 |
| 15a | 169,768750 | 15 | 169,77500 |
| 15b | 169,781250 |
| 16a | 169,793750 | 16 | 169,80000 |
| 16b | 169,806250 |

Joslas platums 12,5 kHz

Joslas platums 25 kHz

Joslas platums 50 kHz

Kanāla numurs

Vidus frekvence

Kanāla numurs

Vidus frekvence

Kanāla numurs

Vidus frekvence

1a

169,406250

1

169,412500

1b

169,418750

“0”

169,437500

2a

169,431250

2

169,437500

2b

169,443750

3a

169,456250

3

169,462500

3b

169,468750

4a

169,481250

4

169,487500

4b

169,493750

“1”

169,512500

5a

169,506250

5

169,512500

5b

169,518750

6a

169,531250

6

169,537500

6b

169,543750

“2”

169,562500

7a

169,556250

7

169,562500

7b

169,568750

8a

169,581250

8

169,587500

8b

169,593750

12,5 kHz “rezerves josla”

9a

169,618750

9

169,62500

9b

169,631250

10a

169,643750

10

169,65000

10b

169,656250

11a

169,668750

11

169,67500

11b

169,681250

12a

169,693750

12

169,70000

12b

169,706250

13a

169,718750

13

169,72500

13b

169,731250

14a

169,743750

14

169,75000

14b

169,756250

15a

169,768750

15

169,77500

15b

169,781250

16a

169,793750

16

169,80000

16b

169,806250

---

(1)  Jo pagaidu lietojumam var izmantot jebkuru lieljaudas kanālu. Taču, lai atvieglotu robežu koordinēšanu, sistēmās, kas izmanto 25 kHz kanālus, jāievēro kanāla rastrs, sākot no 9. kanāla zemākās robežas.

---

Labojums

| 27.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/52

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 255, 30.9.2005.
  )

155. lappusē, 5. panta 2. punkta, a) un c) apakšpunktā:

tekstu:

| “2. | (...) Izstrādi veic saskaņā ar šādu grafiku:






  a) | RIS vadlīnijas izstrādā līdz 2006. gada 20. jūnijam, |
| --- | --- | --- |

“2.

(...) Izstrādi veic saskaņā ar šādu grafiku:

a)

RIS vadlīnijas izstrādā līdz 2006. gada 20. jūnijam,

| b) | (...) |
| --- | --- |

b)

(...)

| c) | tehniskās specifikācijas attiecībā uz kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmām izstrādā līdz 2006. gada 20. decembrim.” |
| --- | --- |

c)

tehniskās specifikācijas attiecībā uz kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmām izstrādā līdz 2006. gada 20. decembrim.”

lasīt šādi:

| “2. | (...) Izstrādi veic saskaņā ar šādu grafiku:






  a) | RIS vadlīnijas izstrādā līdz 2006. gada 20. jūlijam, |
| --- | --- | --- |

“2.

(...) Izstrādi veic saskaņā ar šādu grafiku:

a)

RIS vadlīnijas izstrādā līdz 2006. gada 20. jūlijam,

| b) | (...) |
| --- | --- |

b)

(...)

| c) | tehniskās specifikācijas attiecībā uz kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmām izstrādā līdz 2007. gada 20. janvārim.” |
| --- | --- |

c)

tehniskās specifikācijas attiecībā uz kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmām izstrādā līdz 2007. gada 20. janvārim.”

---