# Euroopa Liidu L 348/30.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 348 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide30. detsember 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 348

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide30. detsember 2005

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 8. detsember 2005, mis käsitleb kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011 | 1 |
| Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011 | 3 |
| Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011 | 4 |
| | * | Nõukogu otsus, 8. detsember 2005, rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu Euroopa Ühenduse nimel heakskiitmise kohta | 26 |
| Lisa Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping | 28 |
| | * | AKV-EÜ suursaadikute komitee otsus nr 9/2005, 27. juuli 2005, mis käsitleb ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) personalieeskirju | 54 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 8. detsember 2005, mis käsitleb kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011

1

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011

3

Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011

4

*

Nõukogu otsus, 8. detsember 2005, rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu Euroopa Ühenduse nimel heakskiitmise kohta

26

Lisa Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping

28

*

AKV-EÜ suursaadikute komitee otsus nr 9/2005, 27. juuli 2005, mis käsitleb ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) personalieeskirju

54

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 30.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. detsember 2005,

mis käsitleb kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011

(2005/937/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus ja Seišellid on pidanud läbirääkimisi, et määrata kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelisele Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppele (1) lisatud protokollis selle kohaldamisaja lõpus tehtavad muudatused või täiendused. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus ja Seišellid on pidanud läbirääkimisi, et määrata kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelisele Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppele (1) lisatud protokollis selle kohaldamisaja lõpus tehtavad muudatused või täiendused.

| (2) | Läbirääkimiste tulemusel parafeeriti 23. septembril 2004 uus protokoll. |
| --- | --- |

(2)

Läbirääkimiste tulemusel parafeeriti 23. septembril 2004 uus protokoll.

| (3) | Vastavalt kõnealusele protokollile on ühenduse kaluritel 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011 kalapüügivõimalused Seišelli Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt kõnealusele protokollile on ühenduse kaluritel 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011 kalapüügivõimalused Seišelli Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

| (4) | Ühenduse laevade kalastustegevuse jätkumise tagamiseks on oluline nimetatud protokoll võimalikult kiiresti heaks kiita. Sel põhjusel on kokkuleppeosalised parafeerinud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe, milles sätestatakse parafeeritud protokolli ajutine kohaldamine alates 18. jaanuarist 2005. Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe tuleks alla kirjutada, tingimusel et nõukogu selle sõlmib. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse laevade kalastustegevuse jätkumise tagamiseks on oluline nimetatud protokoll võimalikult kiiresti heaks kiita. Sel põhjusel on kokkuleppeosalised parafeerinud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe, milles sätestatakse parafeeritud protokolli ajutine kohaldamine alates 18. jaanuarist 2005. Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe tuleks alla kirjutada, tingimusel et nõukogu selle sõlmib.

| (5) | Liikmesriikide kalapüügivõimaluste jaotamise meetod tuleks kindlaks määrata kalapüügivõimaluste tavapärase jaotamise põhjal vastavalt kalastamise kokkuleppele, |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikide kalapüügivõimaluste jaotamise meetod tuleks kindlaks määrata kalapüügivõimaluste tavapärase jaotamise põhjal vastavalt kalastamise kokkuleppele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendus kiidab heaks kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| — | tuunipüügiseinerid: |
| --- | --- |

—

tuunipüügiseinerid:

Hispaania:

Prantsusmaa:

Itaalia:

22 laeva,

17 laeva,

1 laev,

| — | triivõngejadaga kalapüügilaevad: |
| --- | --- |

—

triivõngejadaga kalapüügilaevad:

Hispaania:

Prantsusmaa:

Italie:

2 laeva,

5 laeva,

5 laeva.

Kui nende liikmesriikide litsentsitaotlused ei hõlma kõiki protokollis sätestatud kalapüügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta teiste liikmesriikide litsentsitaotlusi.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Brüssel, 8. detsember 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. HUTTON

---

(1)  EÜT L 119, 7.5.1987, lk 26.

1

---

KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE

kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011

Lugupeetud härra

Viidates 23. septembril 2004 parafeeritud protokollile, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011, on mul au Teile teatada, et Seišelli Vabariigi valitsus on valmis protokolli ajutiselt kohaldama alates 18. jaanuarist 2005 kuni selle jõustumiseni vastavalt selle artiklile 13, tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.

Sellisel juhul tuleb protokolli artiklis 2 sätestatud rahalise toetuse esimene osa tasuda enne 30. septembrit 2005.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega.

Austatud härra, palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Seišelli Vabariigi valitsuse nimel

Lugupeetud härra

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

“Viidates 23. septembril 2004 parafeeritud protokollile, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011, on mul au Teile teatada, et Seišelli Vabariigi valitsus on valmis protokolli ajutiselt kohaldama alates 18. jaanuarist 2005 kuni selle jõustumiseni vastavalt selle artiklile 13, tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.

Sellisel juhul tuleb protokolli artiklis 2 sätestatud rahalise toetuse esimene osa tasuda enne 30. septembrit 2005.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega.”

Mul on au kinnitada, et Euroopa Ühenduse nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega.

Austatud härra, palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Euroopa Liidu Nõukogu nimel

---

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011

Artikkel 1

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1.   Vastavalt kokkuleppe artiklile 2 antakse kalapüügivõimalused kuueaastaseks ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011:

| a) | 40 ookeani tuunipüügiseinerile ja |
| --- | --- |

a)

40 ookeani tuunipüügiseinerile ja

| b) | 12 triivõngejadaga kalapüügilaevale. |
| --- | --- |

b)

12 triivõngejadaga kalapüügilaevale.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse vastavalt artiklitele 4 ja 5.

3.   Vastavalt kokkuleppe artiklile 4 võivad Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad püüda kala Seišellide vetes üksnes siis, kui neil on olemas vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisale väljastatud püügilitsents.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1.   Artiklis 1 ettenähtud ajavahemikuks on kokkuleppe artiklis 6 ettenähtud rahaline toetus 24 750 000 EUR.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse vastavalt artiklitele 4, 6 ja 8.

3.   Ühendus maksab lõikes 1 sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli kohaldamisajal 4 125 000 EUR aastas.

4.   Kui ühenduse laevade püütud tuunikogus Seišellide vetes ületab aastas 55 000 tonni, suurendatakse aastast rahalist toetust 75 EUR võrra püütud tuuni iga lisatonni kohta. Ühenduse makstav kogusumma ei ületa siiski 8 250 000 EUR aastas.

5.   Makse tasutakse esimesel aastal hiljemalt 30. septembril 2005 ning järgnevatel aastatel hiljemalt protokolli aastapäeval.

6.   Vastavalt artiklile 6 on Seišellidel kõnealuse rahalise toetuse kasutusotstarbe osas täielik otsustusvabadus.

7.   Rahaline toetus makstakse kuni kahele riigikassa arveldusarvele Seišellide Keskpangas.

Artikkel 3

Koostöö vastutustundliku kalapüügi alal

1.   Käesolevaga kohustuvad mõlemad kokkuleppeosalised arendama Seišellide vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes Seišellide vetes kalastavate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.

2.   Lähtudes India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) soovitustest ja resolutsioonidest, olemasolevatest teadusuuringute tulemustest ning kui see on asjakohane, teadlaste ühiskohtumise järeldustest, võivad kokkuleppeosalised vajadusel teineteisega konsulteerida kokkuleppe artikliga 7 ette nähtud ühiskomitee raames ning kokku leppida meetmetes, mis tagavad kalavarude säästliku majandamise.

Artikkel 4

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine

1.   Artiklis 1 ettenähtud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, kui artikli 3 lõikes 2 osutatud teadlaste ühiskohtumise järeldused kinnitavad, et selline suurendamine ei ohusta Seišellide ressursside säästlikku majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 ettenähtud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis. Euroopa Ühenduse makstava rahalise toetuse kogusumma ei saa siiski ületada artikli 2 lõikes 1 ettenähtud summat rohkem kui kaks korda. Juhul, kui ühenduse kalalaevade püütud kogused ületavad rahalise toetuse kogusummale vastava koguse, konsulteerivad kokkuleppeosalised teineteisega esimesel võimalusel, et kehtestada summa, mis vastab nimetatud piirangut ületanud püügikogusele.

2.   Kui kokkuleppeosalised nõustuvad vähendama artikliga 1 ette nähtud kalapüügivõimalusi, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis.

3.   Kokkuleppeosalised võivad vastastikusel kokkuleppel vaadata üle ka kalapüügivõimaluste jaotamise erinevate laevaliikide vahel, tingimusel et muudatused on kooskõlas kõikide IOTC soovituste või resolutsioonidega, mis käsitlevad kõnealuse ümberjaotamisega mõjutatud varude majandamist. Kui see on kalapüügivõimaluste ümberjaotamise seisukohast põhjendatud, lepivad kokkuleppeosalised kokku rahalise toetuse kohandamises.

Artikkel 5

Uued kalapüügivõimalused

1.   Juhul, kui ühenduse kalalaevad huvituvad kalapüügist, mis ei ole sätestatud artiklis 1, konsulteerivad kokkuleppeosalised üksteisega enne selliseks tegevuseks loa andmist ning vajaduse korral lepivad kokku asjakohastes kalastamistingimustes, sealhulgas vastavate muudatuste tegemises käesolevasse protokolli ja selle lisasse.

2.   Kokkuleppeosalised peaksid soodustama eksperimentaalpüüki, eriti Seišellide vetes elavate süvamereliikide suhtes. Sel eesmärgil ja ühe kokkuleppeosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks liigid, tingimused ja muud olulised parameetrid.

Kokkuleppeosalised teostavad eksperimentaalpüüki vastavalt parameetritele, mille nad vajadusel määravad kindlaks halduskokkuleppega. Eksperimentaalpüügiload peaksid kehtima kuni kuus kuud.

Juhul, kui kokkuleppeosalised leiavad, et eksperimentaalkampaaniad on andnud positiivseid tulemusi, võib Seišellide valitsus anda ühenduse laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sellest tulenevalt suurendatakse artikli 2 lõikes 1 ettenähtud rahalist toetust.

Artikkel 6

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

1.   Kui Seišellide vetes ei saa kalapüügiga tegeleda üksnes Seišellide vea või hoolimatuse tõttu tekkinud olude tagajärjel, võib Euroopa Ühendus pärast eelnevat konsulteerimist Seišellidega peatada rahalise toetuse maksmise juhul, kui ühendus on tasunud kõik summad, mis kuuluvad tasumisele peatamise ajaks.

2.   Rahalise toetuse maksmine algab uuesti, kui olukord on normaliseerunud ning kokkuleppeosalised on omavahel konsulteerinud ja saavutanud kokkuleppe, mis kinnitab, et olukord võimaldab tavapärast kalapüüki jätkata.

Artikkel 7

Vastutustundliku ja säästliku kalapüügi toetamine Seišellide vetes

1.   Vähemalt 36 % artikli 2 lõikes 1 sätestatud rahalisest toetusest eraldatakse Seišellidele valdkondliku kalanduspoliitika väljakujundamiseks ja rakendamiseks, et soodustada vastutustundlikku ja säästlikku kalapüüki Seišellide vetes. Kõnealuse toetuse kasutamisel lähtutakse kokkuleppeosaliste vastastikusel kokkuleppel määratletud eesmärkidest ning nende saavutamiseks rakendatavatest ühe- ja mitmeaastastest kavadest.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks lepivad ühendus ja Seišellid käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva kokkuleppe artiklis 7 sätestatud ühiskomitee raames kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige:

| a) | ühe- ja mitmeaastastes suunistes lõikes 1 ettenähtud rahalise toetuse protsendimäära kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastastes suunistes lõikes 1 ettenähtud rahalise toetuse protsendimäära kasutamiseks;

| b) | vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Seišellide riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete; |
| --- | --- |

b)

vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Seišellide riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete;

| c) | igal aastal saadavate tulemuste hindamise kriteeriumides ja korras. |
| --- | --- |

c)

igal aastal saadavate tulemuste hindamise kriteeriumides ja korras.

3.   Mõlemad kokkuleppeosalised peavad mitmeaastase valdkondliku kava kõik muudatusettepanekud ühiskomitee raames heaks kiitma.

4.   Igal aastal määravad Seišellid lõikes 1 ettenähtud rahalise toetuse protsendi kasutusotstarbe mitmeaastase kava rakendamisel. Protokolli kohaldamise esimesel aastal tuleb ühendusele nimetatud määramisest teatada ajal, mil mitmeaastane valdkondlik kava ühiskomitees heaks kiidetakse. Sellele järgnevatel aastatel teatavad Seišellid ühendusele määramisest hiljemalt eelneva aasta 1. detsembril.

5.   Kui see on mitmeaastase valdkondliku kava rakendamise tulemuste iga-aastase hindamise alusel põhjendatud, võib Euroopa Ühendus ühiskomitee heakskiidul taotleda artikli 2 lõikes 1 ettenähtud rahalise toetuse muutmist, et viia kava rakendamiseks tegelikult eraldatud summad vastavusse selle rakendamise tulemustega.

Artikkel 8

Vaidlused – protokolli kohaldamise peatamine

1.   Kokkuleppeosaliste vahelised vaidlused käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamise üle lahendatakse kokkuleppe artiklis 7 sätestatud ühiskomitee raames, vajadusel erikoosoleku käigus.

2.   Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, võib protokolli kohaldamise peatada ühe kokkuleppeosalise algatusel, kui kokkuleppeosaliste vahelist vaidlust peetakse tõsiseks ja kui lõike 1 alusel peetud ühiskomitee konsultatsioonid ei ole viinud osalisi rahuldava lahenduseni.

3.   Protokolli kohaldamise peatamisel peab huvitatud kokkuleppeosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne kuupäeva, mil peatamine peaks jõustuma.

4.   Peatamise puhul jätkavad kokkuleppeosalised konsulteerimist, et leida oma vaidlusele osalisi rahuldav lahendus. Kui saavutatakse selline lahendus, jätkatakse protokolli kohaldamist ja rahalise toetuse summat vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis vastavalt ajavahemikule, mille jooksul protokolli kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 9

Protokolli kohaldamise peatamine tasumatajätmise korral

Kui ühendus artikliga 2 ette nähtud summasid ei tasu, võivad Seišellid vastavalt artiklile 3 käesoleva protokolli kohaldamise peatada.

Artikkel 10

Siseriiklik õigus

Ühenduse kalalaevade tegevuse suhtes Seišellide vetes kohaldatakse siseriiklikke õigus- ja haldusnorme, kui käesolevas protokollis ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 11

Läbivaatamisklausel

Pärast käesoleva protokolli ja selle lisa kolmandat aastapäeva vaatavad kokkuleppeosalised protokolli ja selle lisa kohaldamise üle ning vajadusel konsulteerivad nende sätete muudatuste osas. Muudatused võivad hõlmata piirkogust ja litsentside eest tasutavaid standardsummasid ning artikli 2 lõikes 4 tonni kohta ettenähtud summa ja lisa 2. jao punktis 2 nimetatud summa suhet.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

28. oktoobril 1987 jõustunud Euroopa Majandusühenduse ning Seišelli Vabariigi vahelise Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppe 17. jaanuari 2002. aasta kuupäevaga protokoll ja I lisa on käesolevaga kehtetuks tunnistatud ning asendatakse käesoleva protokolli ja selle lisaga.

Artikkel 13

Jõustumine

1.   Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil kokkuleppeosalised teatavad üksteisele selleks vajalike menetluste lõpetamisest.

2.   Neid kohaldatakse alates 18. jaanuarist 2005.

LISA

ÜHENDUSE LAEVADE KALASTUSTEGEVUST REGULEERIVAD TINGIMUSED SEIŠELLIDE VETES

I PEATÜKK

LITSENTSIDE TAOTLEMINE JA VÄLJASTAMINE

1. JAGU

Litsentside väljastamine

| 1. | Üksnes nõuetele vastavad ühenduse laevad võivad saada litsentsi kalapüügiks Seišellide vetes vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011. |
| --- | --- |

1.

Üksnes nõuetele vastavad ühenduse laevad võivad saada litsentsi kalapüügiks Seišellide vetes vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011.

| 2. | Et laev oleks nõuetele vastav, ei tohi selle omanikul, kaptenil või laeval endal olla keelatud Seišellide vetes kalastamine. Neil ei tohi olla probleeme Seišellide asutustega, kuivõrd nad peavad olema täitnud kõik eelnevad kohustused, mis tulenevad ühendusega sõlmitud kalastamise kokkulepete alusel läbiviidavast kalastustegevusest Seišellide vetes. |
| --- | --- |

2.

Et laev oleks nõuetele vastav, ei tohi selle omanikul, kaptenil või laeval endal olla keelatud Seišellide vetes kalastamine. Neil ei tohi olla probleeme Seišellide asutustega, kuivõrd nad peavad olema täitnud kõik eelnevad kohustused, mis tulenevad ühendusega sõlmitud kalastamise kokkulepete alusel läbiviidavast kalastustegevusest Seišellide vetes.

| 3. | Püügilitsentsi taotlevaid ühenduse laevu esindab Seišellidel asuv esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud litsentsitaotluses. |
| --- | --- |

3.

Püügilitsentsi taotlevaid ühenduse laevu esindab Seišellidel asuv esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud litsentsitaotluses.

| 4. | Asjaomased ühenduse asutused esitavad vähemalt 20 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva Seišellide kalandusasutusele (SFA – Seychelles Fishing Authority) taotluse iga laeva kohta, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda. Laevaomanikud, kes ei ole esitanud litsentsitaotlust enne kehtivusaega, võivad seda teha kehtivusaja jooksul hiljemalt 20 päeva enne kalastustegevuse algust. Sellistel juhtudel tasuvad laevaomanikud kõik litsentsitasud täisaasta eest. |
| --- | --- |

4.

Asjaomased ühenduse asutused esitavad vähemalt 20 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva Seišellide kalandusasutusele (SFA – Seychelles Fishing Authority) taotluse iga laeva kohta, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda. Laevaomanikud, kes ei ole esitanud litsentsitaotlust enne kehtivusaega, võivad seda teha kehtivusaja jooksul hiljemalt 20 päeva enne kalastustegevuse algust. Sellistel juhtudel tasuvad laevaomanikud kõik litsentsitasud täisaasta eest.

| 5. | Taotlused esitatakse Seišellide pädevale asutusele vastavalt 1. liites toodud näidisele. |
| --- | --- |

5.

Taotlused esitatakse Seišellide pädevale asutusele vastavalt 1. liites toodud näidisele.

| 6. | Litsentsitaotlustele lisatakse järgmised dokumendid:






  — | tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on tasutud litsentsitasu, |
| --- | --- | --- |

6.

Litsentsitaotlustele lisatakse järgmised dokumendid:

—

tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on tasutud litsentsitasu,

| — | muud dokumendid või tõendid, mida nõutakse käesoleva protokolli kohaselt asjaomase laevatüübi suhtes kohaldatavates eeskirjades. |
| --- | --- |

—

muud dokumendid või tõendid, mida nõutakse käesoleva protokolli kohaselt asjaomase laevatüübi suhtes kohaldatavates eeskirjades.

| 7. | Litsentsitasu makstakse Seišellide asutuste määratud arveldusarvele. |
| --- | --- |

7.

Litsentsitasu makstakse Seišellide asutuste määratud arveldusarvele.

| 8. | Litsentsitasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. |
| --- | --- |

8.

Litsentsitasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

| 9. | Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laevaomanikele või nende esindajatele 15 päeva jooksul pärast kõigi punktis 6 ettenähtud dokumentide laekumist Seišellide pädevale asutusele.
  Koopia saadetakse Euroopa Komisjoni esindusele Seišellidel. |
| --- | --- |

9.

Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laevaomanikele või nende esindajatele 15 päeva jooksul pärast kõigi punktis 6 ettenähtud dokumentide laekumist Seišellide pädevale asutusele.

Koopia saadetakse Euroopa Komisjoni esindusele Seišellidel.

| 10. | Litsentsid väljastatakse konkreetsele laevale ja neid ei saa edasi anda. |
| --- | --- |

10.

Litsentsid väljastatakse konkreetsele laevale ja neid ei saa edasi anda.

| 11. | Euroopa Ühenduse taotlusel ja tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laeva litsents järelejäänud kehtivusajaks uue litsentsiga teisele laevale, mille tunnusjooned sarnanevad esimesele laevale, täiendava litsentsitasuta. Kui asenduslaeva brutoregistertonnaaž (BRT) ületab asendatava laeva oma, makstakse litsentsitasu erinevus siiski pro rata temporis. |
| --- | --- |

11.

Euroopa Ühenduse taotlusel ja tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laeva litsents järelejäänud kehtivusajaks uue litsentsiga teisele laevale, mille tunnusjooned sarnanevad esimesele laevale, täiendava litsentsitasuta. Kui asenduslaeva brutoregistertonnaaž (BRT) ületab asendatava laeva oma, makstakse litsentsitasu erinevus siiski pro rata temporis.

| 12. | Esimese laeva omanik või esindaja tagastab tühistatud litsentsi Seišellide pädevale asutusele Euroopa Komisjoni Seišellide eest vastutava delegatsiooni kaudu. |
| --- | --- |

12.

Esimese laeva omanik või esindaja tagastab tühistatud litsentsi Seišellide pädevale asutusele Euroopa Komisjoni Seišellide eest vastutava delegatsiooni kaudu.

| 13. | Uus litsents hakkab kehtima päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud litsentsi Seišellide pädevale asutusele. Euroopa Komisjoni Seišellide eest vastutavat delegatsiooni teavitatakse litsentsi edasiandmisest. |
| --- | --- |

13.

Uus litsents hakkab kehtima päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud litsentsi Seišellide pädevale asutusele. Euroopa Komisjoni Seišellide eest vastutavat delegatsiooni teavitatakse litsentsi edasiandmisest.

| 14. | Litsents peab olema kogu aeg laeva pardal, ilma et see piiraks käesoleva lisa IX peatüki punkti 2 kohaldamist. |
| --- | --- |

14.

Litsents peab olema kogu aeg laeva pardal, ilma et see piiraks käesoleva lisa IX peatüki punkti 2 kohaldamist.

2. JAGU

Litsentsitingimused – litsentsitasud ja ettemaksed

| 1. | Litsentside kehtivusaeg on üks aasta ja litsentse on võimalik uuendada. |
| --- | --- |

1.

Litsentside kehtivusaeg on üks aasta ja litsentse on võimalik uuendada.

| 2. | Litsentsitasu on 25 EUR iga Seišellide vetes püütud tonni kohta. |
| --- | --- |

2.

Litsentsitasu on 25 EUR iga Seišellide vetes püütud tonni kohta.

| 3. | Litsentsid väljastatakse siis, kui järgmised standardsummad on makstud pädevatele siseriiklikele asutustele:






  — | 15 000 EUR tuunipüügiseineri kohta, mis on samaväärne litsentsitasudega 600 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest aastas Seišellide vetes, |
| --- | --- | --- |

3.

Litsentsid väljastatakse siis, kui järgmised standardsummad on makstud pädevatele siseriiklikele asutustele:

—

15 000 EUR tuunipüügiseineri kohta, mis on samaväärne litsentsitasudega 600 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest aastas Seišellide vetes,

| — | 3 000 EUR triivõngejadaga üle 150 BRTga kalalaevade kohta, mis on samaväärne litsentsitasudega 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest aastas Seišellide vetes, |
| --- | --- |

—

3 000 EUR triivõngejadaga üle 150 BRTga kalalaevade kohta, mis on samaväärne litsentsitasudega 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest aastas Seišellide vetes,

| — | 2 250 EUR triivõngejadaga alla 150 BRTga kalalaevade kohta, mis on samaväärne litsentsitasudega 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest aastas Seišellide vetes. |
| --- | --- |

—

2 250 EUR triivõngejadaga alla 150 BRTga kalalaevade kohta, mis on samaväärne litsentsitasudega 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest aastas Seišellide vetes.

| 4. | SFA koostab eelmise kalendriaasta eest makstavate litsentsitasude aruande ühenduse laevade püügiaruannete ja muu SFA käsutuses oleva teabe alusel. |
| --- | --- |

4.

SFA koostab eelmise kalendriaasta eest makstavate litsentsitasude aruande ühenduse laevade püügiaruannete ja muu SFA käsutuses oleva teabe alusel.

| 5. | Aruanne saadetakse komisjonile enne käesoleva aasta 31. märtsi. Komisjon edastab selle enne 15. aprilli samaaegselt laevaomanikele ja asjaomaste liikmesriikide asutustele. |
| --- | --- |

5.

Aruanne saadetakse komisjonile enne käesoleva aasta 31. märtsi. Komisjon edastab selle enne 15. aprilli samaaegselt laevaomanikele ja asjaomaste liikmesriikide asutustele.

| 6. | Kui laevaomanikud ei nõustu SFA esitatud aruandega, võivad nad konsulteerida püügistatistika kontrollimiseks pädevate teadusasutustega, nagu IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) ja IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar), ning arutada seejärel Seišellide asutustega lõpliku aruande kinnitamist enne käesoleva aasta 31. maid. Kui laevaomanikel selleks kuupäevaks märkusi ei ole, loetakse SFA esitatud aruanne lõplikuks. |
| --- | --- |

6.

Kui laevaomanikud ei nõustu SFA esitatud aruandega, võivad nad konsulteerida püügistatistika kontrollimiseks pädevate teadusasutustega, nagu IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) ja IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar), ning arutada seejärel Seišellide asutustega lõpliku aruande kinnitamist enne käesoleva aasta 31. maid. Kui laevaomanikel selleks kuupäevaks märkusi ei ole, loetakse SFA esitatud aruanne lõplikuks.

| 7. | Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõplikust aruandest oma laevade kohta. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõplikust aruandest oma laevade kohta.

| 8. | Kooskõlas protokolli artikli 2 lõikega 6 tasuvad laevaomanikud kõik täiendavad maksed Seišellide pädevatele asutustele hiljemalt sama aasta 30. juuniks Seišellide asutuste määratud pangakontole. |
| --- | --- |

8.

Kooskõlas protokolli artikli 2 lõikega 6 tasuvad laevaomanikud kõik täiendavad maksed Seišellide pädevatele asutustele hiljemalt sama aasta 30. juuniks Seišellide asutuste määratud pangakontole.

| 9. | Kui lõpparuande summa on punktis 3 ettenähtud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikule. |
| --- | --- |

9.

Kui lõpparuande summa on punktis 3 ettenähtud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikule.

II PEATÜKK

KALASTUSVÖÖNDID

Et vältida väikesemahulise kalapüügi kahjustamist Seišellide vetes, ei ole ühenduse laevadel lubatud kala püüda Seišellide õigusaktides sätestatud vööndites ega kolme meremiili raadiuses igast Seišellide asutuste paigaldatud peibutuspüügivahendist, mille geograafilisest asukohast on teatatud laevaomaniku esindajatele.

III PEATÜKK

PÜÜGIARUANDLUS

| 1. | Käesoleva lisa kohaldamisel on ühenduse laeva merereisi kestus määratletud järgmiselt:






  — | ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel, või |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva lisa kohaldamisel on ühenduse laeva merereisi kestus määratletud järgmiselt:

—

ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel, või

| — | ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel, või |
| --- | --- |

—

ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel, või

| — | ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja Seišellidel lossimise vahel. |
| --- | --- |

—

ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja Seišellidel lossimise vahel.

| 2. | Seišellide vetes kokkuleppe alusel kalastada tohtivad laevad on kohustatud teavitama oma püügikogustest Seišellide pädevat asutust järgmisel viisil:






  2.1. | Seišellide vetesse kalastama lubatud ühenduse laevad täidavad iga Seišellide vetes tehtud reisi kohta 2. ja 3. liites sätestatud püügiaruande. Püügiaruanne täidetakse ka saagi puudumise korral. |
| --- | --- | --- |

2.

Seišellide vetes kokkuleppe alusel kalastada tohtivad laevad on kohustatud teavitama oma püügikogustest Seišellide pädevat asutust järgmisel viisil:

2.1.

Seišellide vetesse kalastama lubatud ühenduse laevad täidavad iga Seišellide vetes tehtud reisi kohta 2. ja 3. liites sätestatud püügiaruande. Püügiaruanne täidetakse ka saagi puudumise korral.

| 2.2. | Punktides 2.1 ja 2.3 ettenähtud püügiaruannete üleandmiseks peavad ühenduse laevad:






  — | Port Victoria külastamisel esitama täidetud aruandevormid Seišellide asutustele viie päeva jooksul pärast saabumist või igal juhul enne sadamast lahkumist, olenevalt sellest, kumb on varasem, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Punktides 2.1 ja 2.3 ettenähtud püügiaruannete üleandmiseks peavad ühenduse laevad:

—

Port Victoria külastamisel esitama täidetud aruandevormid Seišellide asutustele viie päeva jooksul pärast saabumist või igal juhul enne sadamast lahkumist, olenevalt sellest, kumb on varasem,

| — | muudel juhtudel saatma täidetud aruandevormid Seišellide asutustele 14 päeva jooksul pärast saabumist muusse sadamasse kui Port Victoria. |
| --- | --- |

—

muudel juhtudel saatma täidetud aruandevormid Seišellide asutustele 14 päeva jooksul pärast saabumist muusse sadamasse kui Port Victoria.

Püügiaruannete koopiad saadetakse ka I peatüki 2. jao punktis 6 nimetatud teadusasutustele.

| 2.3. | Lause “Seišellide vetest väljas” kantakse eespool nimetatud püügipäevikusse ajavahemike kohta, mil laev ei viibi Seišellide vetes. |
| --- | --- |

2.3.

Lause “Seišellide vetest väljas” kantakse eespool nimetatud püügipäevikusse ajavahemike kohta, mil laev ei viibi Seišellide vetes.

| 2.4. | Püügiaruannete vormid täidetakse loetavalt ja need allkirjastab laeva kapten või tema esindaja. |
| --- | --- |

2.4.

Püügiaruannete vormid täidetakse loetavalt ja need allkirjastab laeva kapten või tema esindaja.

| 3. | Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, jätab Seišellide valitsus endale õiguse peatada nõudeid rikkuva laeva litsents kuni vorminõuete täitmiseni ning kohaldada Seišellide õigusaktides sätestatud sanktsioone. Sellest teavitatakse lipuliikmesriiki ja Euroopa Komisjoni. |
| --- | --- |

3.

Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, jätab Seišellide valitsus endale õiguse peatada nõudeid rikkuva laeva litsents kuni vorminõuete täitmiseni ning kohaldada Seišellide õigusaktides sätestatud sanktsioone. Sellest teavitatakse lipuliikmesriiki ja Euroopa Komisjoni.

IV PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

| 1. | Iga tuunipüügiseiner võtab oma püügireisiks Seišellide vetes pardale vähemalt kaks Seišellide meremeest, kelle määrab laeva esindaja kokkuleppel laevaomanikuga Seišellide pädeva asutuse esitatud loetelust. |
| --- | --- |

1.

Iga tuunipüügiseiner võtab oma püügireisiks Seišellide vetes pardale vähemalt kaks Seišellide meremeest, kelle määrab laeva esindaja kokkuleppel laevaomanikuga Seišellide pädeva asutuse esitatud loetelust.

| 2. | Laevaomanikud püüavad täiendavalt pardale võtta Seišellide meremehi. |
| --- | --- |

2.

Laevaomanikud püüavad täiendavalt pardale võtta Seišellide meremehi.

| 3. | Laevaomanik või esindaja teatab Seišellide pädevale asutusele asjaomase laeva pardale võetud Seišellide meremeeste nimed ja andmed, nimetades nende ametikoha meeskonnas. |
| --- | --- |

3.

Laevaomanik või esindaja teatab Seišellide pädevale asutusele asjaomase laeva pardale võetud Seišellide meremeeste nimed ja andmed, nimetades nende ametikoha meeskonnas.

| 4. | Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. |
| --- | --- |

4.

Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

| 5. | Seišellide meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostavad laevaomaniku esindajad ja meremehed ja/või nende ametiühingud või esindajad kokkuleppel Seišellide pädevate asutustega. Need lepingud hõlmavad ka meremeeste suhtes kohaldatavat sotsiaalkindlustuse korda, sealhulgas elu-, õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustust ning pensionisoodustusi. |
| --- | --- |

5.

Seišellide meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostavad laevaomaniku esindajad ja meremehed ja/või nende ametiühingud või esindajad kokkuleppel Seišellide pädevate asutustega. Need lepingud hõlmavad ka meremeeste suhtes kohaldatavat sotsiaalkindlustuse korda, sealhulgas elu-, õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustust ning pensionisoodustusi.

| 6. | Seišellide meremeeste palgad maksavad laevaomanikud. Need määratakse kindlaks enne litsentside väljastamist laevaomanike või nende esindajate ja Seišellide pädevate asutuste vahelise kahepoolse lepinguga. Seišellide meremeestele pakutavad palgatingimused ei tohi siiski olla halvemad kui Seišellide laevameeskondadel, kes täidavad sarnaseid ülesandeid, ning ei tohi kindlasti jääda allapoole ILO norme. |
| --- | --- |

6.

Seišellide meremeeste palgad maksavad laevaomanikud. Need määratakse kindlaks enne litsentside väljastamist laevaomanike või nende esindajate ja Seišellide pädevate asutuste vahelise kahepoolse lepinguga. Seišellide meremeestele pakutavad palgatingimused ei tohi siiski olla halvemad kui Seišellide laevameeskondadel, kes täidavad sarnaseid ülesandeid, ning ei tohi kindlasti jääda allapoole ILO norme.

| 7. | Tööhõiveseaduse täitmisel ja kohaldamisel käsitletakse laevaomaniku agenti tema kohaliku esindajana. Esindaja ja meremeeste vahel sõlmitud leping hõlmab ka viimaste tagasisõidu- ja pensionisoodustusi. |
| --- | --- |

7.

Tööhõiveseaduse täitmisel ja kohaldamisel käsitletakse laevaomaniku agenti tema kohaliku esindajana. Esindaja ja meremeeste vahel sõlmitud leping hõlmab ka viimaste tagasisõidu- ja pensionisoodustusi.

| 8. | Ühenduse laevadele tööle võetud meremehed teatavad oma kohaleilmumisest määratud laeva kaptenile üks päev enne kavandatud laevalemineku kuupäeva. Kui meremees ei teata oma kohaleilmumisest laevalemineku kokkulepitud kuupäeval ja ajal, on laevaomanikud automaatselt vabastatud kohustusest see meremees pardale võtta. |
| --- | --- |

8.

Ühenduse laevadele tööle võetud meremehed teatavad oma kohaleilmumisest määratud laeva kaptenile üks päev enne kavandatud laevalemineku kuupäeva. Kui meremees ei teata oma kohaleilmumisest laevalemineku kokkulepitud kuupäeval ja ajal, on laevaomanikud automaatselt vabastatud kohustusest see meremees pardale võtta.

| 9. | Kui ühtki Seišellide meremeest pole pardale võetud muul kui punktis 8 ettenähtud põhjusel, on laevaomanikud kohustatud tasuma kindla summa, mis põhineb päevade arvul, mil see laev tegutseb Seišellide vetes, korrutatuna kindlaks määratud päevasummaga – 20 dollarit. Kindel summa makstakse Seišellide asutustele hiljemalt I peatüki 2. jao 8. punktis sätestatud kuupäevaks. |
| --- | --- |

9.

Kui ühtki Seišellide meremeest pole pardale võetud muul kui punktis 8 ettenähtud põhjusel, on laevaomanikud kohustatud tasuma kindla summa, mis põhineb päevade arvul, mil see laev tegutseb Seišellide vetes, korrutatuna kindlaks määratud päevasummaga – 20 dollarit. Kindel summa makstakse Seišellide asutustele hiljemalt I peatüki 2. jao 8. punktis sätestatud kuupäevaks.

| 10. | Seda summat kasutatakse Seišellide meremeeste/kalameeste koolitamiseks ja see makstakse Seišellide asutuste määratud kontole. |
| --- | --- |

10.

Seda summat kasutatakse Seišellide meremeeste/kalameeste koolitamiseks ja see makstakse Seišellide asutuste määratud kontole.

V PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

Laevad täidavad India Ookeani Tuunikomisjoni vastuvõetud meetmeid ja soovitusi ning siseriiklikke meetmeid, mida kohaldatakse püügivahendite ja nende tehniliste kirjelduste suhtes, samuti kõiki muid kalastustegevuse suhtes kohaldatavaid tehnilisi meetmeid.

VI PEATÜKK

VAATLEJAD

| 1. | Laevad, millel on lubatud Seišellide vetes kokkuleppe alusel kala püüda, võtavad pardale Seišellide määratud vaatlejad järgmistel tingimustel.






  1.1. | Seišellide asutuste taotlusel võtavad ühenduse kalalaevad pardale ühe vaatleja ning kui Seišellide asutused peavad asjakohaseks ja vajalikuks, siis kaks nimetatud asutuste määratud vaatlejat. |
| --- | --- | --- |

1.

Laevad, millel on lubatud Seišellide vetes kokkuleppe alusel kala püüda, võtavad pardale Seišellide määratud vaatlejad järgmistel tingimustel.

1.1.

Seišellide asutuste taotlusel võtavad ühenduse kalalaevad pardale ühe vaatleja ning kui Seišellide asutused peavad asjakohaseks ja vajalikuks, siis kaks nimetatud asutuste määratud vaatlejat.

| 1.2. | Seišellide pädev asutus koostab loetelu laevadest, mis on määratud vaatleja pardale võtma, ning loetelu määratud vaatlejatest. Loetelusid tuleb ajakohastada. Loetelud edastatakse Euroopa Komisjonile kohe pärast koostamist ja iga kolme kuu tagant pärast ajakohastamist. |
| --- | --- |

1.2.

Seišellide pädev asutus koostab loetelu laevadest, mis on määratud vaatleja pardale võtma, ning loetelu määratud vaatlejatest. Loetelusid tuleb ajakohastada. Loetelud edastatakse Euroopa Komisjonile kohe pärast koostamist ja iga kolme kuu tagant pärast ajakohastamist.

| 1.3. | Seišellide pädev asutus teatab asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja kavandatud laevalemineku kuupäeva. |
| --- | --- |

1.3.

Seišellide pädev asutus teatab asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja kavandatud laevalemineku kuupäeva.

| 2. | Vaatlejate pardal viibimise aja määrab Seišellide pädev asutus, kuid üldiselt ei peaks see ületama kohustuste täitmiseks vajalikku aega. Pädev asutus teatab sellest laevaomanikele või nende esindajatele samaaegselt asjaomase laeva pardale määratud vaatleja nimega. |
| --- | --- |

2.

Vaatlejate pardal viibimise aja määrab Seišellide pädev asutus, kuid üldiselt ei peaks see ületama kohustuste täitmiseks vajalikku aega. Pädev asutus teatab sellest laevaomanikele või nende esindajatele samaaegselt asjaomase laeva pardale määratud vaatleja nimega.

| 3. | Vaatlejate pardale võtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja Seišellide asutuste vahel. |
| --- | --- |

3.

Vaatlejate pardale võtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja Seišellide asutuste vahel.

| 4. | Vaatlejad võetakse pardale laevaomaniku valitud viisil pärast määratud laevade loetelu teatamist. |
| --- | --- |

4.

Vaatlejad võetakse pardale laevaomaniku valitud viisil pärast määratud laevade loetelu teatamist.

| 5. | Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega, millises Seišellide sadamas ja mis kuupäeval nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta. |
| --- | --- |

5.

Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega, millises Seišellide sadamas ja mis kuupäeval nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta.

| 6. | Kui vaatlejad võetakse pardale välissadamas, kannab nende reisikulud laevaomanik. Kui tuunipüügilaev, mille pardal on Seišellide vaatleja, lahkub Seišellide vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Seišellidele laevaomaniku kulul. |
| --- | --- |

6.

Kui vaatlejad võetakse pardale välissadamas, kannab nende reisikulud laevaomanik. Kui tuunipüügilaev, mille pardal on Seišellide vaatleja, lahkub Seišellide vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Seišellidele laevaomaniku kulul.

| 7. | Kui vaatleja ei ole kokkulepitud ajal kokkulepitud kohas ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest. |
| --- | --- |

7.

Kui vaatleja ei ole kokkulepitud ajal kokkulepitud kohas ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest.

| 8. | Vaatlejaid koheldakse laeva juhtkonna liikmetena. Nad täidavad järgmisi ülesandeid:






  8.1. | jälgivad laevade kalastustegevust; |
| --- | --- | --- |

8.

Vaatlejaid koheldakse laeva juhtkonna liikmetena. Nad täidavad järgmisi ülesandeid:

8.1.

jälgivad laevade kalastustegevust;

| 8.2. | kontrollivad püügioperatsioonidel olevate laevade asukohta; |
| --- | --- |

8.2.

kontrollivad püügioperatsioonidel olevate laevade asukohta;

| 8.3. | võtavad teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

8.3.

võtavad teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;

| 8.4. | märgivad üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

8.4.

märgivad üles kasutatavad püügivahendid;

| 8.5. | kontrollivad Seišellide vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; |
| --- | --- |

8.5.

kontrollivad Seišellide vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

| 8.6. | kontrollivad kaaspüügiprotsente ja hindavad vette tagasi laskmise kogust; |
| --- | --- |

8.6.

kontrollivad kaaspüügiprotsente ja hindavad vette tagasi laskmise kogust;

| 8.7. | edastavad kord nädalas faksiga või e-postiga või muul viisil kalapüügiandmeid, sealhulgas pardal oleva Seišellide vetest püütud saagi ja kaaspüügi koguseid. |
| --- | --- |

8.7.

edastavad kord nädalas faksiga või e-postiga või muul viisil kalapüügiandmeid, sealhulgas pardal oleva Seišellide vetest püütud saagi ja kaaspüügi koguseid.

| 9. | Laevakaptenid teevad kõik, mis nende võimuses, et tagada vaatlejate ohutus ja heaolu nende kohustuse täitmisel. |
| --- | --- |

9.

Laevakaptenid teevad kõik, mis nende võimuses, et tagada vaatlejate ohutus ja heaolu nende kohustuse täitmisel.

| 10. | Samuti antakse neile võimaluse korral kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten võimaldab neile juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, laeva kalastustegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud eelkõige püügipäevik ja logiraamat, ning nendele laevaosadele, millele juurdepääs võimaldab vaatlejatel täita nende ülesandeid. |
| --- | --- |

10.

Samuti antakse neile võimaluse korral kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten võimaldab neile juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, laeva kalastustegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud eelkõige püügipäevik ja logiraamat, ning nendele laevaosadele, millele juurdepääs võimaldab vaatlejatel täita nende ülesandeid.

| 11. | Pardal olles vaatlejad:






  11.1. | võtavad kõik asjassepuutuvad meetmed tagamaks, et nende pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust, |
| --- | --- | --- |

11.

Pardal olles vaatlejad:

11.1.

võtavad kõik asjassepuutuvad meetmed tagamaks, et nende pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,

| 11.2. | suhtuvad vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistavad kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

11.2.

suhtuvad vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistavad kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.

| 12. | Vaatlejad koostavad ja allkirjastavad vaatlusperioodi lõpul ja enne laevast lahkumist tegevusaruande, edastavad selle Seišellide pädevatele asutustele ning saadavad selle koopia Euroopa Komisjonile. Aruande ühe koopia esitab vaatleja enne laevalt lahkumist kaptenile. |
| --- | --- |

12.

Vaatlejad koostavad ja allkirjastavad vaatlusperioodi lõpul ja enne laevast lahkumist tegevusaruande, edastavad selle Seišellide pädevatele asutustele ning saadavad selle koopia Euroopa Komisjonile. Aruande ühe koopia esitab vaatleja enne laevalt lahkumist kaptenile.

| 13. | Laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud samadel tingimustel nagu laeva juhtkonna liikmete omad. |
| --- | --- |

13.

Laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud samadel tingimustel nagu laeva juhtkonna liikmete omad.

| 14. | Vaatleja palga ja sotsiaalmaksu tasuvad Seišellide pädevad asutused. |
| --- | --- |

14.

Vaatleja palga ja sotsiaalmaksu tasuvad Seišellide pädevad asutused.

VII PEATÜKK

LOSSIMINE

Victoria sadamas lossivad tuunipüügiseinerid püüavad anda oma kaaspüügi Seišellide asutustele kohaliku turuhinnaga. Lisaks osalevad ühenduse tuunipüügiseinerid Seišellide kalakonservitehaste tuuniga varustamises rahvusvahelise turuhinnaga.

VIII PEATÜKK

SADAMAVARUSTUS NING KAUPADE JA TEENUSTE KASUTAMINE

Ühenduse kalalaevad püüavad Seišellidelt hankida kõik nende tegevuseks vajalikud kaubad ja teenused. Seišellide asutused näevad kokkuleppel laevaomanikega ette sadamavarustuse ning vajaduse korral kaupade ja teenuste kasutamise tingimused.

IX PEATÜKK

JÄRELEVALVE

| 1. | Laevade loetelu
  Euroopa Ühendus peab ajakohastatud loetelu laevadest, millele on püügilitsents väljastatud käesoleva protokolli alusel. Kõnealune loetelu teatatakse kalandusjärelevalve eest vastutavatele Seišellide asutustele kohe pärast koostamist ja iga kord pärast ajakohastamist. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Ühendus peab ajakohastatud loetelu laevadest, millele on püügilitsents väljastatud käesoleva protokolli alusel. Kõnealune loetelu teatatakse kalandusjärelevalve eest vastutavatele Seišellide asutustele kohe pärast koostamist ja iga kord pärast ajakohastamist.

| 2. | Laevaseiresüsteem
  Ühenduse laevu jälgitakse muuhulgas laevaseiresüsteemidega, ilma diskrimineerimata ja vastavalt 4. liite sätetele. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse laevu jälgitakse muuhulgas laevaseiresüsteemidega, ilma diskrimineerimata ja vastavalt 4. liite sätetele.

| 3. | Seišellide vetesse sisenemine ja sealt lahkumine






  3.1. | Ühenduse laevad teatavad Seišellide pädevatele asutustele vähemalt kolm (3) tundi ette oma kavatsusest Seišellide vetesse siseneda või sealt lahkuda ja iga kolme päeva järel oma sel ajavahemikul Seišellide vetes püütud saagi. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

Ühenduse laevad teatavad Seišellide pädevatele asutustele vähemalt kolm (3) tundi ette oma kavatsusest Seišellide vetesse siseneda või sealt lahkuda ja iga kolme päeva järel oma sel ajavahemikul Seišellide vetes püütud saagi.

| 3.2. | Sisenemisest/lahkumisest teatamisel teatavad laevad ka oma asukoha teabevahetuse ajal ning pardal oleva saagi mahu ja liigid. Need teabevahetused tehakse 5. liites sätestatud vormis faksi või e-posti teel seal nimetatud aadressidel. Seišellide pädevad asutused võivad siiski vabastada triivõngejadaga asjakohase teabevahetusseadmeta laevad sellest kohustustest, lubades neil teabevahetust raadio teel. |
| --- | --- |

3.2.

Sisenemisest/lahkumisest teatamisel teatavad laevad ka oma asukoha teabevahetuse ajal ning pardal oleva saagi mahu ja liigid. Need teabevahetused tehakse 5. liites sätestatud vormis faksi või e-posti teel seal nimetatud aadressidel. Seišellide pädevad asutused võivad siiski vabastada triivõngejadaga asjakohase teabevahetusseadmeta laevad sellest kohustustest, lubades neil teabevahetust raadio teel.

| 3.3. | Ühenduse kalalaevu, mida nähakse kala püüdmas Seišellide pädevatele asutustele teatamata, käsitletakse litsentsita laevadena. Sellistel juhtudel kohaldatakse X peatüki punktis 1 ettenähtud sanktsioone. |
| --- | --- |

3.3.

Ühenduse kalalaevu, mida nähakse kala püüdmas Seišellide pädevatele asutustele teatamata, käsitletakse litsentsita laevadena. Sellistel juhtudel kohaldatakse X peatüki punktis 1 ettenähtud sanktsioone.

| 4. | Kontrollimiskord






  4.1. | Seišellide vetes kala püüdvate ühenduse kalalaevade kaptenid teevad koostööd Seišellide ametiisikutega, kes kontrollivad ja inspekteerivad kalastustegevust. |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

Seišellide vetes kala püüdvate ühenduse kalalaevade kaptenid teevad koostööd Seišellide ametiisikutega, kes kontrollivad ja inspekteerivad kalastustegevust.

| 4.2. | Ametiisikud ei või pardal viibida kauem kui kontrollimiseks vajalik. |
| --- | --- |

4.2.

Ametiisikud ei või pardal viibida kauem kui kontrollimiseks vajalik.

| 4.3. | Pärast inspektsiooni lõppu antakse aruande koopia laevakaptenile. |
| --- | --- |

4.3.

Pärast inspektsiooni lõppu antakse aruande koopia laevakaptenile.

| 5. | Ümberlaadimine






  5.1. | Ühenduse laevade poolt Seišellide vetes püütud kalasaagid laaditakse ümber Seišellide sadamates. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

Ühenduse laevade poolt Seišellide vetes püütud kalasaagid laaditakse ümber Seišellide sadamates.

| 5.2. | Kõnealuste laevade kaptenid teatavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette:






  — | ümberlaadivate kalalaevade nimed, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Kõnealuste laevade kaptenid teatavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette:

—

ümberlaadivate kalalaevade nimed,

| — | lastilaevade nimed, |
| --- | --- |

—

lastilaevade nimed,

| — | ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa, |
| --- | --- |

—

ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa,

| — | ümberlaadimise päeva. |
| --- | --- |

—

ümberlaadimise päeva.

| 5.3. | Ümberlaadimist loetakse Seišellide vetest lahkumiseks. Laevad peavad seetõttu esitama Seišellide pädevatele asutustele püügiaruanded. |
| --- | --- |

5.3.

Ümberlaadimist loetakse Seišellide vetest lahkumiseks. Laevad peavad seetõttu esitama Seišellide pädevatele asutustele püügiaruanded.

| 5.4. | Igasugune muu ümberlaadimine on Seišellide vetes keelatud. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Seišellide õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. |
| --- | --- |

5.4.

Igasugune muu ümberlaadimine on Seišellide vetes keelatud. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Seišellide õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.

| 5.5. | Seišellide sadamas lossivate või ümberlaadivate ühenduse kalalaevade kaptenid võimaldavad ja hõlbustavad kõnealuste tegevuste kontrollimist Seišellide ametiisikute poolt. Pärast inspektsiooni lõppu väljastatakse laevakaptenile tunnistus. |
| --- | --- |

5.5.

Seišellide sadamas lossivate või ümberlaadivate ühenduse kalalaevade kaptenid võimaldavad ja hõlbustavad kõnealuste tegevuste kontrollimist Seišellide ametiisikute poolt. Pärast inspektsiooni lõppu väljastatakse laevakaptenile tunnistus.

X PEATÜKK

NÕUETE TÄITMINE

| 1. | Sanktsioonid
  Eespool nimetatud eeskirjade, elusressursside kaitse ja majandamise eeskirjade või Seišellide õigusaktide järgimata jätmist võib karistada laeva püügilitsentsi peatamise, tühistamise või uuendamata jätmisega.
  Lipuriigile ja Euroopa Komisjonile teatatakse viivitamata igast peatamisest või tühistamisest ja sellega seotud asjakohastest faktidest. Litsentsi peatamise ajal või tühistatud litsentsi järelejäänud kehtivusajal võib Euroopa Komisjon taotleda teist litsentsi, mida oleks muidu rakendatud teise laevaomaniku laeva puhul vastavalt I peatüki 1. jao punktis 11 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

1.

Eespool nimetatud eeskirjade, elusressursside kaitse ja majandamise eeskirjade või Seišellide õigusaktide järgimata jätmist võib karistada laeva püügilitsentsi peatamise, tühistamise või uuendamata jätmisega.

Lipuriigile ja Euroopa Komisjonile teatatakse viivitamata igast peatamisest või tühistamisest ja sellega seotud asjakohastest faktidest. Litsentsi peatamise ajal või tühistatud litsentsi järelejäänud kehtivusajal võib Euroopa Komisjon taotleda teist litsentsi, mida oleks muidu rakendatud teise laevaomaniku laeva puhul vastavalt I peatüki 1. jao punktis 11 sätestatud korrale.

| 2. | Kalalaevade arestimine
  Seišellide asutused teatavad Euroopa Komisjoni Seišellide delegatsioonile ja lipuriigile 48 tunni jooksul igast ühenduse liikmesriigi lipu all sõitva ja vastavalt kokkuleppele Seišellide kalastusvööndis kalastava laeva arestimisest ning edastavad lühiaruande sellise arestimise asjaoludest ja põhjustest. Delegatsioonile ja lipuriigile teatatakse kõigist algatatud menetlustest ja kehtestatud sanktsioonidest. |
| --- | --- |

2.

Seišellide asutused teatavad Euroopa Komisjoni Seišellide delegatsioonile ja lipuriigile 48 tunni jooksul igast ühenduse liikmesriigi lipu all sõitva ja vastavalt kokkuleppele Seišellide kalastusvööndis kalastava laeva arestimisest ning edastavad lühiaruande sellise arestimise asjaoludest ja põhjustest. Delegatsioonile ja lipuriigile teatatakse kõigist algatatud menetlustest ja kehtestatud sanktsioonidest.

1. liide

VÄLISMAA KALALAEVA PÜÜGILITSENTSITAOTLUS

Taotleja nimi: ...

Taotleja aadress: ...

Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest:

...

Muu Seišellidel asuva seadusjärgse esindaja nimi ja aadress:

...

Laeva kapteni nimi ja aadress:

...

Laeva nimi: ...

Laeva tüüp: ...

Laeva pikkus ja puhasmahutavus: ...

Masina tüüp, võimsus ja brutoregistertonnaaž: ...

Registreerimissadam ja -riik: ...

Registreerimisnumber: ...

Kalalaeva pardatähis: ...

Raadiokutsung/kutsungitähed: ...

Sagedus: ...

Seadmed: ...

Meeskonnaliikmete arv ja kodakondsus: ...

Kavandatav püügipiirkond ja püütavad kalaliigid: ...

...

...

Kalandustegevuse, ühisettevõtete ja muude kokkulepete kirjeldus:

...

...

Kinnitan eespool toodud andmete õigsust.

| Kuupäev: ... | Allkiri: ... |
| --- | --- |

Kuupäev: ...

Allkiri: ...

2. liide

TUUNIPÜÜGISEINERITE PÜÜGIARUANNE

Image

3. liide

TRIIVÕNGEJADAGA KALAPÜÜGILAEVADE PÜÜGIARUANNE

Image

Image

4. liide

Sätted millega määratakse kindlaks andmeedastusviis, mida kasutatakse eü – seišelli vabariigi kalastamise kokkuleppe alusel kalastavate ühenduse kalalaevade asukoha jälgimisel satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemi abil

Et Seišelli Vabariik on kasutusele võtnud laevaseiresüsteemi (VMS) ja kohaldab seda kõigi Seišellide vetes kalastavate välislaevade suhtes võrdsetel alustel ning on laiendanud nimetatud seiresüsteemi oma analoogilisele laevadele ja

võttes arvesse, et satelliitseiret on ühenduse kalalaevade suhtes ühenduse õigusaktide alusel kohaldatud alates 1. jaanuarist 2000,

soovitatakse lipuliikmesriikidel ja Seišelli Vabariigi asutustel korraldada Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppe alusel tegutsevate ühenduse laevade satelliitseiret järgmistel tingimustel:

| 1. | Seišellide asutused teatavad satelliitseire rakendamiseks lipuriikide kalapüügi seire keskustele (edaspidi “seirekeskus”) Seišellide vete koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid).
  Seišellide asutused edastavad selle teabe elektrooniliselt WGS-84 datum andmesüsteemis väljendatuna kümnendkraadides. |
| --- | --- |

1.

Seišellide asutused teatavad satelliitseire rakendamiseks lipuriikide kalapüügi seire keskustele (edaspidi “seirekeskus”) Seišellide vete koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid).

Seišellide asutused edastavad selle teabe elektrooniliselt WGS-84 datum andmesüsteemis väljendatuna kümnendkraadides.

| 2. | Seišellide asutused ja siseriiklikud seirekeskused vahetavad X.25-aadresside, vajadusel muude turvaliste teabevahetusprotokollidega ja elektroonilise andmeedastuse erisustega seotud teavet seirekeskuste kohta punktides 4 ja 6 ettenähtud tingimustel. Nimetatud teave sisaldab seirekeskuste vahelises üldises teabevahetuses kasutamiseks järgmisi andmeid, kui need on olemas: nimed, telefoni- ja faksinumbrid, elektronpostiaadressid (Internet). |
| --- | --- |

2.

Seišellide asutused ja siseriiklikud seirekeskused vahetavad X.25-aadresside, vajadusel muude turvaliste teabevahetusprotokollidega ja elektroonilise andmeedastuse erisustega seotud teavet seirekeskuste kohta punktides 4 ja 6 ettenähtud tingimustel. Nimetatud teave sisaldab seirekeskuste vahelises üldises teabevahetuses kasutamiseks järgmisi andmeid, kui need on olemas: nimed, telefoni- ja faksinumbrid, elektronpostiaadressid (Internet).

| 3. | Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99 %. |
| --- | --- |

3.

Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99 %.

| 4. | Kui Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppe alusel kalastav laev, millele on ühenduse õigusaktide kohaselt paigaldatud satelliitseiresüsteem, siseneb Seišellide vetesse, peab lipuliikmesriigi seirekeskus saatma sisenemisele järgnevad asukohateated automaatselt, vähemalt tunniste ajavahemike tagant (sagedus), reaalajas Seišellide seirekeskusele. Sõnumid identifitseeritakse asukohateadetena. |
| --- | --- |

4.

Kui Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppe alusel kalastav laev, millele on ühenduse õigusaktide kohaselt paigaldatud satelliitseiresüsteem, siseneb Seišellide vetesse, peab lipuliikmesriigi seirekeskus saatma sisenemisele järgnevad asukohateated automaatselt, vähemalt tunniste ajavahemike tagant (sagedus), reaalajas Seišellide seirekeskusele. Sõnumid identifitseeritakse asukohateadetena.

| 5. | Punktis 4 ettenähtud teated edastatakse elektrooniliselt X.25 formaadis või muu turvalise asjaomaste seirekeskuste vahel eelnevalt kokku lepitud andmeedastusprotokolliga. Kõik teated edastatakse automaatselt reaalajas vastavalt käesoleva liite 1. lisa määratlustele.
  Laeval on keelatud Seišellide vetes oma satelliitseiresüsteemi seadet välja lülitada. |
| --- | --- |

5.

Punktis 4 ettenähtud teated edastatakse elektrooniliselt X.25 formaadis või muu turvalise asjaomaste seirekeskuste vahel eelnevalt kokku lepitud andmeedastusprotokolliga. Kõik teated edastatakse automaatselt reaalajas vastavalt käesoleva liite 1. lisa määratlustele.

Laeval on keelatud Seišellide vetes oma satelliitseiresüsteemi seadet välja lülitada.

| 6. | Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad töötamast, edastab laeva kapten punktis 4 kindlaksmääratud teabe faksiga või e-postiga õigel ajal lipuliikmesriigi seirekeskusele. Selliste asjaolude korral tuleb saata vähemalt üks globaalne asukohateade iga nelja tunni tagant, mil laev viibib Seišellide vetes. Selline globaalne asukohateade sisaldab laevakapteni registreeritud laeva igatunniseid asukohti nende nelja tunni jooksul. Lipuliikmesriigi seirekeskus või laev saadavad need sõnumid viivitamata Seišellide seirekeskusele. Vajaduse või kahtluste korral võib Seišellide kalandusasutus (SFA) paluda laevalt asukohateadet iga tunni tagant. Rikkis seadmed parandatakse või asendatakse niipea, kui laev on püügireisi lõpetanud, või hiljemalt ühe kuu jooksul. Pärast kõnealust tähtpäeva ei tohi kõnealune laev teha ühtegi reisi enne, kui seadmed on parandatud või asendatud. |
| --- | --- |

6.

Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad töötamast, edastab laeva kapten punktis 4 kindlaksmääratud teabe faksiga või e-postiga õigel ajal lipuliikmesriigi seirekeskusele. Selliste asjaolude korral tuleb saata vähemalt üks globaalne asukohateade iga nelja tunni tagant, mil laev viibib Seišellide vetes. Selline globaalne asukohateade sisaldab laevakapteni registreeritud laeva igatunniseid asukohti nende nelja tunni jooksul. Lipuliikmesriigi seirekeskus või laev saadavad need sõnumid viivitamata Seišellide seirekeskusele. Vajaduse või kahtluste korral võib Seišellide kalandusasutus (SFA) paluda laevalt asukohateadet iga tunni tagant. Rikkis seadmed parandatakse või asendatakse niipea, kui laev on püügireisi lõpetanud, või hiljemalt ühe kuu jooksul. Pärast kõnealust tähtpäeva ei tohi kõnealune laev teha ühtegi reisi enne, kui seadmed on parandatud või asendatud.

| 7. | Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvara elemendid peavad olema võltsimiskindlad, st mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras keskkonnatingimustele vaatamata. Satelliitseadme hävitamine, kahjustamine, töökõlbmatuks tegemine või süsteemi sekkumine on keelatud.
  Kapten tagab eelkõige, et:






  — | andmeid ei muudeta mingil moel, |
| --- | --- | --- |

7.

Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvara elemendid peavad olema võltsimiskindlad, st mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras keskkonnatingimustele vaatamata. Satelliitseadme hävitamine, kahjustamine, töökõlbmatuks tegemine või süsteemi sekkumine on keelatud.

Kapten tagab eelkõige, et:

—

andmeid ei muudeta mingil moel,

| — | satelliitseadmete antenni(de)l ei ole takistusi, ja |
| --- | --- |

—

satelliitseadmete antenni(de)l ei ole takistusi, ja

| — | satelliitseadmete energiavarustus ei katke. |
| --- | --- |

—

satelliitseadmete energiavarustus ei katke.

Eespool nimetatud kohustuste mis tahes rikkumine võib kaptenile kaasa tuua sanktsioone vastavalt Seišellide õigusnormidele, tingimusel et laev on Seišellide vetes.

| 8. | Lipuriikide seirekeskused kontrollivad oma laevade jälgimist Seišellide vetes ühetunniste intervallidega. Kui laevade jälgimist ei kontrollita ettenähtud korras, teatatakse sellest viivitamata Seišellide seirekeskusele ning kohaldatakse punktis 6 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

8.

Lipuriikide seirekeskused kontrollivad oma laevade jälgimist Seišellide vetes ühetunniste intervallidega. Kui laevade jälgimist ei kontrollita ettenähtud korras, teatatakse sellest viivitamata Seišellide seirekeskusele ning kohaldatakse punktis 6 sätestatud menetlust.

| 9. | Asjaomased seirekeskused ja Seišellide seirekeskus teevad käesolevate sätete rakendamiseks koostööd. Kui Seišellide seirekeskus tuvastab, et lipuliikmesriik ei edasta teavet punktis 4 kindlaksmääratud viisil, informeerib ta sellest viivitamatult teist kokkuleppeosalist. Teate laekumisel teatab see kahekümne nelja (24) tunni jooksul Seišellide seirekeskusele mitteedastamise põhjused ning teatab mõistliku ajapikenduse käesolevate sätetega vastavusse viimiseks. Kui ajapikendusest kinni ei peeta, lahendavad kaks kokkuleppeosalist need probleemid kirjalikult või vastavalt punktis 13 kirjeldatule. |
| --- | --- |

9.

Asjaomased seirekeskused ja Seišellide seirekeskus teevad käesolevate sätete rakendamiseks koostööd. Kui Seišellide seirekeskus tuvastab, et lipuliikmesriik ei edasta teavet punktis 4 kindlaksmääratud viisil, informeerib ta sellest viivitamatult teist kokkuleppeosalist. Teate laekumisel teatab see kahekümne nelja (24) tunni jooksul Seišellide seirekeskusele mitteedastamise põhjused ning teatab mõistliku ajapikenduse käesolevate sätetega vastavusse viimiseks. Kui ajapikendusest kinni ei peeta, lahendavad kaks kokkuleppeosalist need probleemid kirjalikult või vastavalt punktis 13 kirjeldatule.

| 10. | Käesolevate sätete kohaselt teisele kokkuleppeosalisele edastatud seireandmed on ette nähtud kasutamiseks ainult Seišellide asutuste poolt Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppe alusel kalastavate ühenduse laevade kontrollimisel, haldamisel, jälgimisel ja korralekutsumisel. Selliseid andmeid ei tohi ühelgi juhul muudele isikutele teatada, välja arvatud asjaomase lipuriigi kirjalikul nõusolekul igal üksikjuhtumil eraldi või Seišellide kohtu otsusega. |
| --- | --- |

10.

Käesolevate sätete kohaselt teisele kokkuleppeosalisele edastatud seireandmed on ette nähtud kasutamiseks ainult Seišellide asutuste poolt Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppe alusel kalastavate ühenduse laevade kontrollimisel, haldamisel, jälgimisel ja korralekutsumisel. Selliseid andmeid ei tohi ühelgi juhul muudele isikutele teatada, välja arvatud asjaomase lipuriigi kirjalikul nõusolekul igal üksikjuhtumil eraldi või Seišellide kohtu otsusega.

| 11. | Kokkuleppeosalised lepivad kokku kummagi osalise taotluse korral satelliitseireseadmetega seotud teabe vahetamises, et käesolevate sätete kohaldamisel vastaksid kõik seadmed teise kokkuleppeosalise nõuetele. |
| --- | --- |

11.

Kokkuleppeosalised lepivad kokku kummagi osalise taotluse korral satelliitseireseadmetega seotud teabe vahetamises, et käesolevate sätete kohaldamisel vastaksid kõik seadmed teise kokkuleppeosalise nõuetele.

| 12. | Kokkuleppeosalised lepivad kokku käesolevate sätete ülevaatamises vastavalt vajadusele, kaasa arvatud üksiklaevadega seotud rikke- või hälbejuhtumid. Sellistest juhtumitest tuleb SFA-l teatada EÜ lipuliikmesriikidele vähemalt 15 päeva enne ülevaatamiseks korraldatud kohtumist. |
| --- | --- |

12.

Kokkuleppeosalised lepivad kokku käesolevate sätete ülevaatamises vastavalt vajadusele, kaasa arvatud üksiklaevadega seotud rikke- või hälbejuhtumid. Sellistest juhtumitest tuleb SFA-l teatada EÜ lipuliikmesriikidele vähemalt 15 päeva enne ülevaatamiseks korraldatud kohtumist.

| 13. | Käesolevate sätete tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppeosaliste vaheliste konsultatsioonidega Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalastamise kokkuleppe artiklis 7 ettenähtud ühiskomitee raames. |
| --- | --- |

13.

Käesolevate sätete tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppeosaliste vaheliste konsultatsioonidega Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalastamise kokkuleppe artiklis 7 ettenähtud ühiskomitee raames.

| 14. | Käesolevad sätted jõustuvad 18. jaanuaril 2005. |
| --- | --- |

14.

Käesolevad sätted jõustuvad 18. jaanuaril 2005.

1. lisa

Laevaseiresüsteemi sõnumite edastamine seišellidele

Asukohateade

| Andmeühik | Kood | Kohustuslik/Valikuline | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemiandmed; tähistab teate algust |
| Aadress | AD | K | Sõnumi andmed; lähetuskoha kokkuleppeosalise riigi kood Alfa-3 ISO |
| Saatja | FR | K | Sõnumi andmed; edastava kokkuleppeosalise riigi kood Alfa-3 ISO |
| Sõnumitüüp | TM | K | Sõnumi andmed; sõnumi liik, laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Raadiokutsung | RC | K | Laeva andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Kokkuleppeosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaandmed; kokkuleppeosalise laeva kordumatu number (riigi tähis Alfa-3 ISO, millele järgneb number) |
| Väline registreerimisnumber | XR | V | Laeva andmed; laeva pardanumber |
| Laiuskraad | LA | K | Asukohaandmed; laeva asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS-84) |
| Pikkuskraad | LO | K | Asukohaandmed; laeva asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (Wgs-84) |
| Kuupäev | DA | K | Asukohaandmed; GMT asukoha registreerimise kuupäev (AAAKKPP) |
| Kiirus | SP | K | Asukohaandmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kurss | CO | K | Asukohaandmed; laeva kurss 360o skaalal |
| Kellaaeg | TI | K | Asukohaandmed; GMT asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemiandmed; tähistab teate lõppu |

Andmeühik

Kood

Kohustuslik/Valikuline

Märkused

Teate algus

SR

K

Süsteemiandmed; tähistab teate algust

Aadress

AD

K

Sõnumi andmed; lähetuskoha kokkuleppeosalise riigi kood Alfa-3 ISO

Saatja

FR

K

Sõnumi andmed; edastava kokkuleppeosalise riigi kood Alfa-3 ISO

Sõnumitüüp

TM

K

Sõnumi andmed; sõnumi liik, laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Raadiokutsung

RC

K

Laeva andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Kokkuleppeosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

V

Laevaandmed; kokkuleppeosalise laeva kordumatu number (riigi tähis Alfa-3 ISO, millele järgneb number)

Väline registreerimisnumber

XR

V

Laeva andmed; laeva pardanumber

Laiuskraad

LA

K

Asukohaandmed; laeva asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS-84)

Pikkuskraad

LO

K

Asukohaandmed; laeva asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (Wgs-84)

Kuupäev

DA

K

Asukohaandmed; GMT asukoha registreerimise kuupäev (AAAKKPP)

Kiirus

SP

K

Asukohaandmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kurss

CO

K

Asukohaandmed; laeva kurss 360o skaalal

Kellaaeg

TI

K

Asukohaandmed; GMT asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemiandmed; tähistab teate lõppu

Märgistik: ISO 8 859,1

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

| — | kaks kaldkriipsu (//) ja kood tähistavad edastamise algust, |
| --- | --- |

—

kaks kaldkriipsu (//) ja kood tähistavad edastamise algust,

| — | üks kaldkriips (/) eraldab koodi andmeühikust. |
| --- | --- |

—

üks kaldkriips (/) eraldab koodi andmeühikust.

Valikulised andmed lisatakse teate alguse ja lõpu vahele.

5. liide

TEABEVAHETUSE ARUANDEVORM

1.   Sisenemise aruandevorm (3 tunni jooksul enne sündmust)

| (Sisu) | (Edastamine) |
| --- | --- |
| Saaja | SFA |
| Tegevuse kood | IN |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Sisenemiskoht | |
| Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | |
| Kalakogus (Mt) Pardal | |
| Kulduim | (Mt) |
| Suursilm-tuun | (Mt) |
| Vööttuun | (Mt) |
| Muud (Täpsustage) | (Mt) |

(Sisu)

(Edastamine)

Saaja

SFA

Tegevuse kood

IN

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Sisenemiskoht

Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

Kalakogus (Mt) Pardal

Kulduim

(Mt)

Suursilm-tuun

(Mt)

Vööttuun

(Mt)

Muud (Täpsustage)

(Mt)

2.   Lahkumise aruandevorm (3 Tunni jooksul enne sündmust)

| (Sisu) | (Edastamine) |
| --- | --- |
| Saaja | SFA |
| Tegevuskood | OUT |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Lahkumiskoht | |
| Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | |
| Kalakogus (Mt) pardal | |
| Kulduim | (Mt) |
| Suursilm-tuun | (Mt) |
| Vööttuun | (Mt) |
| Muud (Täpsustage) | (Mt) |

(Sisu)

(Edastamine)

Saaja

SFA

Tegevuskood

OUT

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Lahkumiskoht

Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

Kalakogus (Mt) pardal

Kulduim

(Mt)

Suursilm-tuun

(Mt)

Vööttuun

(Mt)

Muud (Täpsustage)

(Mt)

3.   Iganädalane saagiaruande vorm (Iga kolme päeva järel, mil laev kalastab seišellide vetes)

| (Sisu) | (Edastamine) |
| --- | --- |
| Saaja | SFA |
| Tegevuskood | WCRT |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Kalakogus (Mt) Pardal | |
| Kulduim | (Mt) |
| Suursilm-tuun | (Mt) |
| Vööttuun | (Mt) |
| Muud (Täpsustage) | (Mt) |
| Sisselaskmiste arv viimasest aruandest | |

(Sisu)

(Edastamine)

Saaja

SFA

Tegevuskood

WCRT

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Kalakogus (Mt) Pardal

Kulduim

(Mt)

Suursilm-tuun

(Mt)

Vööttuun

(Mt)

Muud (Täpsustage)

(Mt)

Sisselaskmiste arv viimasest aruandest

Aruanded edastatakse järgmisel pädeva asutuse faksinumbril või e-posti aadressil: faks + 248 225957 e-post fmcsc@sfa.sc

Seychelles Fishing Authority, P.O. Box 449, Fishing Port, Mahé, Seychelles

---

| 30.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. detsember 2005,

rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu Euroopa Ühenduse nimel heakskiitmise kohta

(2005/938/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, mis kohustab rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere elusressursside kaitse ja majandamise vallas, osaline. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, mis kohustab rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere elusressursside kaitse ja majandamise vallas, osaline.

| (2) | Ühendus on lepingu 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta osaline. |
| --- | --- |

(2)

Ühendus on lepingu 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta osaline.

| (3) | 1998. aasta veebruaris võeti Vaikse ookeani idaosa tuunide ja delfiinide kaitset käsitleval 35. valitsustevahelisel kohtumisel vastu rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping (edaspidi “leping”). Leping kirjutati alla 21. mail 1998. aastal Washingtonis ja see jõustus 15. veebruaril 1999. |
| --- | --- |

(3)

1998. aasta veebruaris võeti Vaikse ookeani idaosa tuunide ja delfiinide kaitset käsitleval 35. valitsustevahelisel kohtumisel vastu rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping (edaspidi “leping”). Leping kirjutati alla 21. mail 1998. aastal Washingtonis ja see jõustus 15. veebruaril 1999.

| (4) | Praegu on lepingul 15 osalist, nimelt Boliivia, Columbia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu, Hispaania, Ameerika Ühendriigid, Vanuatu ja Venezuela. |
| --- | --- |

(4)

Praegu on lepingul 15 osalist, nimelt Boliivia, Columbia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu, Hispaania, Ameerika Ühendriigid, Vanuatu ja Venezuela.

| (5) | Lepingu eesmärk on aastaste piirmäärade kaudu vähendada delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil Vaikse ookeani idaosas järk-järgult kuni nullilähedase tasemeni ning edendada lepinguga reguleeritava piirkonna tuunivarude pikaajalist säästlikku kasutamist. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu eesmärk on aastaste piirmäärade kaudu vähendada delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil Vaikse ookeani idaosas järk-järgult kuni nullilähedase tasemeni ning edendada lepinguga reguleeritava piirkonna tuunivarude pikaajalist säästlikku kasutamist.

| (6) | Ühendus tunnustab lepingu tähtsust säästliku kalastamise kui muude liikide, eriti delfiinide ökoloogilise kaitse tagamise soodustamisel. |
| --- | --- |

(6)

Ühendus tunnustab lepingu tähtsust säästliku kalastamise kui muude liikide, eriti delfiinide ökoloogilise kaitse tagamise soodustamisel.

| (7) | Ühenduse kalurid püüavad kala lepinguga reguleeritava piirkonna tuunivarudest ning tõhus osalemine lepingu rakendamises on ühenduse huvidega kooskõlas. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse kalurid püüavad kala lepinguga reguleeritava piirkonna tuunivarudest ning tõhus osalemine lepingu rakendamises on ühenduse huvidega kooskõlas.

| (8) | Ühendus allkirjastas (2) lepingu ja otsustas seda kohaldada ajutiselt (3) kuni Ameerika Troopikatuunide Komisjoniga (IATTC) ametlikuks ühinemiseks vajalike tingimuste täitmiseni. |
| --- | --- |

(8)

Ühendus allkirjastas (2) lepingu ja otsustas seda kohaldada ajutiselt (3) kuni Ameerika Troopikatuunide Komisjoniga (IATTC) ametlikuks ühinemiseks vajalike tingimuste täitmiseni.

| (9) | Vastavalt kõnealuse lepingu XIV artiklile on Ameerika Troopikatuunide Komisjonil (IATTC) keskne koht lepingu rakendamise kooskõlastamisel ja IATTC raames võetakse vastu mitmed rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt kõnealuse lepingu XIV artiklile on Ameerika Troopikatuunide Komisjonil (IATTC) keskne koht lepingu rakendamise kooskõlastamisel ja IATTC raames võetakse vastu mitmed rakendusmeetmed.

| (10) | Samal ajal anti Hispaania Kuningriigile luba ajutiselt ühineda IATTC asutamise konventsiooniga. (4) |
| --- | --- |

(10)

Samal ajal anti Hispaania Kuningriigile luba ajutiselt ühineda IATTC asutamise konventsiooniga. (4)

| (11) | Hispaania Kuningriik ühines IATTCga 2003. aasta juunis. |
| --- | --- |

(11)

Hispaania Kuningriik ühines IATTCga 2003. aasta juunis.

| (12) | Ühendus ühineb ametlikult IATTCga, kui jõustub konventsioon, millega tugevdatakse IATTC, mis asutati 1949. aasta konventsiooniga Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica vahel (Antigua konventsioon), millele ühendus on alla kirjutanud. (5) |
| --- | --- |

(12)

Ühendus ühineb ametlikult IATTCga, kui jõustub konventsioon, millega tugevdatakse IATTC, mis asutati 1949. aasta konventsiooniga Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica vahel (Antigua konventsioon), millele ühendus on alla kirjutanud. (5)

| (13) | Kuni Antigua konventsiooni jõustumiseni on ühenduse sisuline osalemine IATTC töös ning sellest tulenevalt kogu lepingu alusel toimuvas tegevuses ja kõigis meetmetes tagatud Hispaania Kuningriigi ühenduse nimel IATTC liikmeksoleku kaudu. |
| --- | --- |

(13)

Kuni Antigua konventsiooni jõustumiseni on ühenduse sisuline osalemine IATTC töös ning sellest tulenevalt kogu lepingu alusel toimuvas tegevuses ja kõigis meetmetes tagatud Hispaania Kuningriigi ühenduse nimel IATTC liikmeksoleku kaudu.

| (14) | Sellest tulenevalt saab ühendus nüüd kiita heaks lepingu, hakata täielikult täitma oma kohustusi ja võtta kogu vastutuse, mis tulenevad nii lepingust kui IATTC asutamise konventsioonist, |
| --- | --- |

(14)

Sellest tulenevalt saab ühendus nüüd kiita heaks lepingu, hakata täielikult täitma oma kohustusi ja võtta kogu vastutuse, mis tulenevad nii lepingust kui IATTC asutamise konventsioonist,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendus kiidab heaks rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isik/isikud, kellel on õigus anda heakskiitmiskiri hoiule Ameerika Ühendriikide valitsusele, kes on lepingu XXXII artikli kohaselt lepingu hoiulevõtja.

Brüssel, 8. detsember 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. HUTTON

---

(1)  9. juuni 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  EÜT L 132, 27.5.1999, lk 1.

2

(3)  EÜT L 147, 12.6.1999, lk 23.

3

(4)  EÜT L 155, 22.6.1999, lk 37.

4

(5)  ELT L 15, 19.1.2005, lk 9.

5

---

Lisa

TÕLGE

LEPING

Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev

PREAMBUL

KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,

OLLES TEADLIKUD, et 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis (UNCLOS) sisalduvate rahvusvahelise õiguse sätete kohaselt on kõik riigid kohustatud iseseisvalt või koostöös teiste riikidega võtma meetmeid, mis on vajalikud mere elusressursside kaitseks ja majandamiseks;

PIDADES SILMAS 1992. aasta Rio Keskkonna- ja Arengudeklaratsiooni põhimõtteid ning soovides rakendada 1995. aastal FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtteid ja nõudeid;

RÕHUTADES rahvusvahelise üldsuse poliitilist tahet aidata kaasa kalavarude kaitse- ja majandamismeetmete tõhustamisele vastavalt 1993. aastal FAO konverentsil vastu võetud lepingule, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju;

VÕTTES ARVESSE, et ÜRO Peaassamblee 50. istungjärgul võeti resolutsiooni A/RES/50/24 kohaselt vastu kokkulepe 10. detsembri 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (edaspidi “Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piirialade kalavarusid ja siirdekalu käsitlev kokkulepe”);

KINNITADES 1992. aasta La Jolla kokkuleppes ja 1995. aasta Panama deklaratsioonis võetud kohustusi;

RÕHUTADES eesmärke, milleks on likvideerida delfiinide hukkumine tuuni seinnoodapüügil Vaikse ookeani idaosas ning leida ökoloogiliselt tõhusad viisid suurte kulduim-tuunide püügiks, mis välistaksid delfiinide sattumise saagi hulka;

ARVESTADES tuunipüügi tähtsust lepinguosaliste elanikkonna toidu- ja sissetulekuallikana ning asjaolu, et kaitse- ja majandamismeetmed peavad olema kooskõlas nende vajadustega ja võtma arvesse kõnealuste meetmete majanduslikku ja sotsiaalset mõju;

TUNNUSTADES delfiinide tahtmatu surmamise märgatavat langust La Jolla kokkuleppe tulemusena;

OLLES VEENDUNUD, et teaduslikud tõendid näitavad, et La Jolla kokkuleppe alusel kehtestatud ja Panama deklaratsioonis nimetatud eeskirjade ja menetluste kohaselt rakendatud püügitehnika delfiinidega koos esineva tuuni püügiks on osutunud tõhusaks viisiks, kuidas tagada delfiinide kaitse ja tuunivarude ratsionaalne kasutamine Vaikse ookeani idaosas;

KINNITADES, et mitmepoolne koostöö on mere elusressursside kaitse ja säästva kasutamise eesmärkide saavutamiseks kõige tõhusam vahend;

KOHUSTUDES tagama tuunivarude säästliku kasutamise Vaikse ookeani idaosas ja vähendama delfiinide tahtmatut surmamist tuunipüügil Vaikse ookeani idaosas järk-järgult kuni nullilähedase tasemeni; vältima ja vähendama võimalikult madala tasemeni tuuni noorvormide püüki ja vette tagasi laskmist ning tahtmatut mittesihtliikide püüki, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid ökosüsteemis,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.

I artikkel

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | tuun (tuunikala) – alamseltsi Scombroidei (Klawe, 1980) liigid, välja arvatud need, mis kuuluvad perekonda Scomber; |
| --- | --- |

1.

tuun (tuunikala) – alamseltsi Scombroidei (Klawe, 1980) liigid, välja arvatud need, mis kuuluvad perekonda Scomber;

| 2. | delfiinid – sugukonna Delphinidae liigid, mis esinevad kaaspüügina kulduim-tuuni püügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas; |
| --- | --- |

2.

delfiinid – sugukonna Delphinidae liigid, mis esinevad kaaspüügina kulduim-tuuni püügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas;

| 3. | laev – laev, mis püüab tuuni seinnoodaga; |
| --- | --- |

3.

laev – laev, mis püüab tuuni seinnoodaga;

| 4. | lepinguosalised – riigid või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, kes on nõustunud end käesoleva lepinguga siduma ja kelle suhtes leping on jõus; |
| --- | --- |

4.

lepinguosalised – riigid või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, kes on nõustunud end käesoleva lepinguga siduma ja kelle suhtes leping on jõus;

| 5. | piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon – piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, millele selle liikmesriigid on andnud pädevuse käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste lahendamiseks, sealhulgas õiguse nendes küsimustes organisatsiooni liikmesriikidele siduvaid otsuseid vastu võtta; |
| --- | --- |

5.

piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon – piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, millele selle liikmesriigid on andnud pädevuse käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste lahendamiseks, sealhulgas õiguse nendes küsimustes organisatsiooni liikmesriikidele siduvaid otsuseid vastu võtta;

| 6. | IATTC – Ameerika Troopikatuunide Komisjon (Inter-American Tropical Tuna Commission); |
| --- | --- |

6.

IATTC – Ameerika Troopikatuunide Komisjon (Inter-American Tropical Tuna Commission);

| 7. | La Jolla kokkulepe – dokument, mis võeti vastu 1992. aasta juunis toimunud valitsustevahelisel kohtumisel; |
| --- | --- |

7.

La Jolla kokkulepe – dokument, mis võeti vastu 1992. aasta juunis toimunud valitsustevahelisel kohtumisel;

| 8. | rahvusvaheline delfiinikaitseprogramm – käesoleva lepingu kohaselt koostatud rahvusvaheline programm, mis põhineb Panama deklaratsiooniga vormistatud, muudetud ja laiendatud La Jolla kokkuleppel; |
| --- | --- |

8.

rahvusvaheline delfiinikaitseprogramm – käesoleva lepingu kohaselt koostatud rahvusvaheline programm, mis põhineb Panama deklaratsiooniga vormistatud, muudetud ja laiendatud La Jolla kokkuleppel;

| 9. | laevalt toimuv vaatlusprogramm – II lisas määratletud programm; |
| --- | --- |

9.

laevalt toimuv vaatlusprogramm – II lisas määratletud programm;

| 10. | Panama deklaratsioon – 4. oktoobril 1995 Panama Vabariigis Panama Citys allakirjutatud deklaratsioon; |
| --- | --- |

10.

Panama deklaratsioon – 4. oktoobril 1995 Panama Vabariigis Panama Citys allakirjutatud deklaratsioon;

| 11. | direktor – IATTC uurimisdirektor. |
| --- | --- |

11.

direktor – IATTC uurimisdirektor.

II artikkel

Eesmärgid

Käesoleva lepingu eesmärgid on:

| 1. | aastaste piirmäärade kehtestamise kaudu vähendada delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas järk-järgult kuni nullilähedase tasemeni; |
| --- | --- |

1.

aastaste piirmäärade kehtestamise kaudu vähendada delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas järk-järgult kuni nullilähedase tasemeni;

| 2. | leida ökoloogiliselt tõhusad viisid suurte kulduim-tuunide püügiks, mis välistaksid delfiinide sattumise saagi hulka, et kaotada delfiinide hukkumine kõnealuse kalapüügi käigus; ja |
| --- | --- |

2.

leida ökoloogiliselt tõhusad viisid suurte kulduim-tuunide püügiks, mis välistaksid delfiinide sattumise saagi hulka, et kaotada delfiinide hukkumine kõnealuse kalapüügi käigus; ja

| 3. | tagada lepinguga reguleeritavas piirkonnas tuunivarude ja kõnealuse kalapüügiga seotud mere elusressursside pikaajaline säästlik kasutamine, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid ökosüsteemis, pöörates muu hulgas erilist tähelepanu eelkõige tuuni noorvormide ja mittesihtliikide püügi ja vette tagasilaskmise vältimisele ja vähendamisele võimalikult madala tasemeni. |
| --- | --- |

3.

tagada lepinguga reguleeritavas piirkonnas tuunivarude ja kõnealuse kalapüügiga seotud mere elusressursside pikaajaline säästlik kasutamine, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid ökosüsteemis, pöörates muu hulgas erilist tähelepanu eelkõige tuuni noorvormide ja mittesihtliikide püügi ja vette tagasilaskmise vältimisele ja vähendamisele võimalikult madala tasemeni.

III artikkel

Lepingu kohaldamisala

Käesoleva lepingu kohaldamisala (“lepinguga reguleeritav piirkond”) on kindlaks määratud I lisas.

IV artikkel

Üldmeetmed

IATTC raames lepinguosalised:

| 1. | võtavad meetmeid ökosüsteemide kaitse tagamiseks, samuti kaitse- ja majandamismeetmeid tuunivarude ja muude tuuni seinnoodapüügiga seotud mere elusressursside pikaajaliseks säästlikuks kasutamiseks lepinguga reguleeritavas piirkonnas, kasutades parimate kättesaadavate teadusuuringute tulemusi, ning kohaldavad ettevaatusprintsiipi kooskõlas FAO vastutustundliku kalapüügi juhendi ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piirialade kalavarusid ja siirdekalu käsitleva kokkuleppega. Sellised meetmed kavandatakse nii, et nende abil oleks võimalik säilitada või taastada väljapüütud biomass vähemalt sellisel tasemel, mis võimaldab saavutada maksimaalset tasakaalustatud toodangut, ja eesmärgiga säilitada või taastada kaasnevate elusressursside biomass vähemalt sellisel tasemel, mis võimaldab saavutada maksimaalset tasakaalustatud toodangut; ja |
| --- | --- |

1.

võtavad meetmeid ökosüsteemide kaitse tagamiseks, samuti kaitse- ja majandamismeetmeid tuunivarude ja muude tuuni seinnoodapüügiga seotud mere elusressursside pikaajaliseks säästlikuks kasutamiseks lepinguga reguleeritavas piirkonnas, kasutades parimate kättesaadavate teadusuuringute tulemusi, ning kohaldavad ettevaatusprintsiipi kooskõlas FAO vastutustundliku kalapüügi juhendi ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piirialade kalavarusid ja siirdekalu käsitleva kokkuleppega. Sellised meetmed kavandatakse nii, et nende abil oleks võimalik säilitada või taastada väljapüütud biomass vähemalt sellisel tasemel, mis võimaldab saavutada maksimaalset tasakaalustatud toodangut, ja eesmärgiga säilitada või taastada kaasnevate elusressursside biomass vähemalt sellisel tasemel, mis võimaldab saavutada maksimaalset tasakaalustatud toodangut; ja

| 2. | võtavad oma võimaluste kohaselt meetmeid, mille abil hinnata kulduim-tuuni noorvormide ja muude tuuni seinnoodapüügiga kaasnevate mere elusressursside saagi ja kaaspüügi suurust lepinguga reguleeritavas piirkonnas, ning kehtestavad VI artikliga ettenähtud meetmed muu hulgas selleks, et vältida ja vähendada võimalikult madala tasemeni tuuni noorvormide püüki ja vette tagasi laskmist ning tahtmatut mittesihtliikide püüki, et tagada kõikide nende liikide pikaajaline säästlik kasutamine, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid ökosüsteemis. |
| --- | --- |

2.

võtavad oma võimaluste kohaselt meetmeid, mille abil hinnata kulduim-tuuni noorvormide ja muude tuuni seinnoodapüügiga kaasnevate mere elusressursside saagi ja kaaspüügi suurust lepinguga reguleeritavas piirkonnas, ning kehtestavad VI artikliga ettenähtud meetmed muu hulgas selleks, et vältida ja vähendada võimalikult madala tasemeni tuuni noorvormide püüki ja vette tagasi laskmist ning tahtmatut mittesihtliikide püüki, et tagada kõikide nende liikide pikaajaline säästlik kasutamine, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid ökosüsteemis.

V artikkel

Rahvusvaheline delfiinikaitseprogramm

Vastavalt rahvusvahelisele delfiinikaitseprogrammile ja arvestades käesoleva lepingu eesmärki, kohustuvad lepinguosalised muu hulgas:

| 1. | piirama delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas kõige rohkem viie tuhandeni aastas, kehtestades ja rakendades asjaomaseid meetmeid, mis hõlmavad järgmist:






  a) | sellise süsteemi juurutamine, mis ajendab laevakapteneid vähendama delfiinide tahtmatut surmamist, et kaotada delfiinide hukkumine selles püügipiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

1.

piirama delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas kõige rohkem viie tuhandeni aastas, kehtestades ja rakendades asjaomaseid meetmeid, mis hõlmavad järgmist:

a)

sellise süsteemi juurutamine, mis ajendab laevakapteneid vähendama delfiinide tahtmatut surmamist, et kaotada delfiinide hukkumine selles püügipiirkonnas;

| b) | IATTC raames kalalaevade kaptenite ja meeskondade tehnilise koolituse ja sertifitseerimise süsteemi loomine, mis hõlmab püügivahendeid ja nende kasutamist ning delfiinide ohutuse tagamise ja päästmise tehnikaid; |
| --- | --- |

b)

IATTC raames kalalaevade kaptenite ja meeskondade tehnilise koolituse ja sertifitseerimise süsteemi loomine, mis hõlmab püügivahendeid ja nende kasutamist ning delfiinide ohutuse tagamise ja päästmise tehnikaid;

| c) | uuringute edendamine ja toetamine IATTC raames, et parandada püügivahendeid, -seadmeid ja -tehnikat, sealhulgas eriti neid, mida kasutatakse koos delfiinidega esineva tuuni püügil; |
| --- | --- |

c)

uuringute edendamine ja toetamine IATTC raames, et parandada püügivahendeid, -seadmeid ja -tehnikat, sealhulgas eriti neid, mida kasutatakse koos delfiinidega esineva tuuni püügil;

| d) | erapooletu süsteemi sisseseadmine delfiinide aastase hukkumise ülempiirile vastavate hukkumise piirmäärade kehtestamiseks vastavalt III ja IV lisale; |
| --- | --- |

d)

erapooletu süsteemi sisseseadmine delfiinide aastase hukkumise ülempiirile vastavate hukkumise piirmäärade kehtestamiseks vastavalt III ja IV lisale;

| e) | VIII lisas sätestatud tegutsemisnõuete täitmise nõudmine laevadelt, millele on kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäär või mis muul viisil töötavad lepinguga reguleeritavas piirkonnas; |
| --- | --- |

e)

VIII lisas sätestatud tegutsemisnõuete täitmise nõudmine laevadelt, millele on kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäär või mis muul viisil töötavad lepinguga reguleeritavas piirkonnas;

| f) | IX lisas sätestatud teguritel põhineva süsteemi loomine selliste tuunisaakide jälgimiseks ja kontrollimiseks, mis on püütud nii delfiine surmates või tõsiselt vigastades kui ka neid surmamata või vigastamata; |
| --- | --- |

f)

IX lisas sätestatud teguritel põhineva süsteemi loomine selliste tuunisaakide jälgimiseks ja kontrollimiseks, mis on püütud nii delfiine surmates või tõsiselt vigastades kui ka neid surmamata või vigastamata;

| g) | käesoleva lepingu kohaselt lepinguosaliste poolt teadusuuringute tulemusena saadud täielike ja ajakohaste andmete vahetus, ja |
| --- | --- |

g)

käesoleva lepingu kohaselt lepinguosaliste poolt teadusuuringute tulemusena saadud täielike ja ajakohaste andmete vahetus, ja

| h) | uuringute korraldamine, et leida ökoloogiliselt tõhusad viisid suurte kulduim-tuunide püügiks, mis välistaksid delfiinide sattumise saagi hulka; |
| --- | --- |

h)

uuringute korraldamine, et leida ökoloogiliselt tõhusad viisid suurte kulduim-tuunide püügiks, mis välistaksid delfiinide sattumise saagi hulka;

| 2. | kehtestama delfiinide hukkumise aastased ülempiirid iga kogukonna kohta ning vaatama need ülempiirid läbi ja hindama nende toimet vastavalt III lisale, ja |
| --- | --- |

2.

kehtestama delfiinide hukkumise aastased ülempiirid iga kogukonna kohta ning vaatama need ülempiirid läbi ja hindama nende toimet vastavalt III lisale, ja

| 3. | vaatama meetmed uuesti läbi lepinguosaliste koosolekul. |
| --- | --- |

3.

vaatama meetmed uuesti läbi lepinguosaliste koosolekul.

VI artikkel

Mere elusressursside säästlik kasutamine

IV artikli kohaselt kohustuvad lepinguosalised IATTC raames välja arendama ja rakendama meetmeid, mis tagavad mere elusressursside säästliku kasutamise tuuni seinnoodapüügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas, võttes arvesse liikidevahelisi suhteid ökosüsteemis. Selleks kohustuvad lepinguosalised muu hulgas tegema järgmist:

| 1. | välja töötama ja rakendama programmi, mille alusel lepinguga reguleeritavas piirkonnas hinnatakse, kontrollitakse ja viiakse võimalikult madalale tasemele tuuni noorvormide ja mittesihtliikide kaaspüük; |
| --- | --- |

1.

välja töötama ja rakendama programmi, mille alusel lepinguga reguleeritavas piirkonnas hinnatakse, kontrollitakse ja viiakse võimalikult madalale tasemele tuuni noorvormide ja mittesihtliikide kaaspüük;

| 2. | võimalikult laialdaselt edendama ja nõudma selektiivsete, keskkonnasäästlike ja tasuvate püügivahendite ja -tehnikate kasutamist; |
| --- | --- |

2.

võimalikult laialdaselt edendama ja nõudma selektiivsete, keskkonnasäästlike ja tasuvate püügivahendite ja -tehnikate kasutamist;

| 3. | nõudma, et nende laevad, mis püüavad lepinguga reguleeritavas piirkonnas, laseksid nii palju kui võimalik elusalt vette tagasi tahtmatult püütud meres elavad kilpkonnalised ja muud ohustatud liigid, ja |
| --- | --- |

3.

nõudma, et nende laevad, mis püüavad lepinguga reguleeritavas piirkonnas, laseksid nii palju kui võimalik elusalt vette tagasi tahtmatult püütud meres elavad kilpkonnalised ja muud ohustatud liigid, ja

| 4. | nõudma, et IATTC alustaks uuringuid, hindamaks, kas lepinguga reguleeritavas piirkonnas kalastavate laevade püügimaht kujutab endast ohtu tuunivarude ja muude mere elusressursside säästliku kasutamise suhtes, ning kui see on nii, siis uurima võimalikke meetmeid ja soovitama need vajaduse korral kasutusele võtta. |
| --- | --- |

4.

nõudma, et IATTC alustaks uuringuid, hindamaks, kas lepinguga reguleeritavas piirkonnas kalastavate laevade püügimaht kujutab endast ohtu tuunivarude ja muude mere elusressursside säästliku kasutamise suhtes, ning kui see on nii, siis uurima võimalikke meetmeid ja soovitama need vajaduse korral kasutusele võtta.

VII artikkel

Rakendamine riigi tasandil

Lepinguosalised võtavad oma seaduste ja menetluste kohaselt vastu vajalikud meetmed, mis tagavad käesoleva lepingu rakendamise ja täitmise, sealhulgas vajaduse korral asjakohaste õigusnormide vastuvõtmise.

VIII artikkel

Lepinguosaliste koosolek

1.   Lepinguosalised kohtuvad regulaarselt, et arutada käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimusi ja võtta vastu asjakohaseid otsuseid.

2.   Lepinguosaliste korraline koosolek toimub vähemalt üks kord aastas, eelistatavalt koos IATTC koosolekuga.

3.   Lepinguosalised võivad pidada ka erakorralisi koosolekuid, kui seda vajalikuks peetakse. Nimetatud koosolekud kutsutakse kokku mis tahes lepinguosalise nõudmisel ja tingimusel, et sellist nõudmist toetab enamik lepinguosalisi.

4.   Lepinguosaliste koosolek toimub siis, kui kvoorum on koos. Kvoorum on koos, kui enamik lepinguosalisi on kohal. See reegel kehtib ka käesoleva lepingu alusel moodustatud allorganite koosolekute kohta.

5.   Koosolekud peetakse hispaania ja inglise keeles ning lepinguosaliste koosoleku dokumendid koostatakse nendes kahes keeles.

IX artikkel

Otsuste tegemine

Kõik VIII artikli kohaselt kokkukutsutud koosoleku otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

X artikkel

Teaduslik nõuandekogu

La Jolla kokkuleppe kohaselt moodustatud teadusliku nõuandekogu ülesanded on sätestatud V lisas. Teadusliku nõuandekogu moodustamisel ja tegevuses juhindutakse V lisast.

XI artikkel

Riiklikud teaduslikud nõuandekomiteed

1.   Kõik lepinguosalised moodustavad oma seaduste ja menetluste kohaselt riiklikud teaduslikud nõuandekomiteed, kuhu kuuluvad iseenda nimel tegutsevad eksperdid, kaasa arvatud pädevad teadlased, nii avalikust kui ka erasektorist ja valitsusvälistest organisatsioonidest.

2.   Riiklike teaduslike nõuandekomiteede ülesannete hulka kuuluvad muu hulgas VI lisas sätestatud toimingud.

3.   Lepinguosalised tagavad, et riiklikud teaduslikud nõuandekomiteed teevad regulaarsete ja kokkulepitud ajal toimuvate koosolekute vormis koostööd kogutud andmete ja kalavarude seisundi läbivaatamisel ning käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalike nõuannete väljatöötamisel. Sellised koosolekud toimuvad vähemalt üks kord aastas koos lepinguosaliste korraliste koosolekutega.

XII artikkel

Rahvusvaheline vaekogu

La Jolla kokkuleppe kohaselt moodustatud rahvusvahelise vaekogu ülesanded on sätestatud VII lisas. Rahvusvahelise vaekogu moodustamisel ja tegevuses juhindutakse VII lisast.

XIII artikkel

Laevalt toimuv vaatlusprogramm

La Jolla kokkuleppe kohaselt kehtestatud laevalt toimuv vaatlusprogramm toimib vastavalt II lisale.

XIV artikkel

IATTC ülesanded

Kuna IATTC-l on käesoleva lepingu koordineerimisel ja rakendamisel keskne koht, nõuavad lepinguosalised IATTC-lt muu hulgas sekretariaadi tuge ja muude lepingus sätestatud või lepingu kohaselt kokku lepitud ülesannete täitmist.

XV artikkel

Rahastamine

Lepinguosalised osalevad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalike kulutuste rahastamises, kehtestades ja kogudes laevadelt makse, mille suuruse määravad lepinguosalised, ilma et see piiraks vabatahtlike rahaliste toetuste vastuvõtmist.

XVI artikkel

Täitmine

1.   Kõik lepinguosalised tagavad oma jurisdiktsiooni all olevate laevade puhul käesolevas lepingus sätestatud või selle kohaselt vastu võetud meetmete tõhusa täitmise. Eelkõige tagab iga lepinguosaline muu hulgas iga-aastase sertifitseerimis- ja inspekteerimisprogrammi kaudu, et tema jurisdiktsiooni all olevad laevad:

| a) | vastavad VIII lisas sätestatud tegutsemistingimustele ja |
| --- | --- |

a)

vastavad VIII lisas sätestatud tegutsemistingimustele ja

| b) | vastavad laevalt toimuva vaatluse suhtes esitatavatele nõuetele, mis on sätestatud II lisas. |
| --- | --- |

b)

vastavad laevalt toimuva vaatluse suhtes esitatavatele nõuetele, mis on sätestatud II lisas.

2.   Lepingu rikkumise korral kohaldab iga lepinguosaline rahvusvahelise vaekogu soovitusi arvestades ja siseriiklike õigusaktide kohaselt piisava raskusega sanktsioone, mis võimaldavad tagada käesoleva lepingu sätete ja nende alusel võetud meetmete täitmist ning ei lase rikkujail ebaseaduslikust tegevusest kasu saada. Tõsiste rikkumiste puhul võimaldavad sellised sanktsioonid kalapüügiloa väljastamisest keelduda, kalapüügiloa peatada või tühistada.

3.   Lepinguosalised loovad laevade kaptenitele ja meeskondadele stiimulid, et toetada käesoleva lepingu täitmist ja selle eesmärkide saavutamist.

4.   Lepinguosalised võtavad vastu käesoleva lepingu täitmist tagavad koostöömeetmed, mis põhinevad La Jolla kokkuleppe kohaselt tehtud otsustel.

5.   Kõik lepinguosalised teavitavad viivitamata rahvusvahelist vaekogu käesoleva lepingu kohaselt võetud täitemeetmetest ja nende tulemustest.

XVII artikkel

Läbipaistvus

1.   Käesoleva lepingu rakendamisel edendavad lepinguosalised läbipaistvust, vajaduse korral avalikkuse kaasamise kaudu.

2.   Valitsustevaheliste organisatsioonide esindajatele ja käesoleva lepingu rakendamisega seotud asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide esindajatele antakse võimalus osaleda VIII artikli kohaselt kokkukutsutud lepinguosaliste koosolekutel X lisas sätestatud juhiste ja kriteeriumide kohaselt vaatlejatena või vajaduse korral muus rollis. Nimetatud valitsustevahelised organisatsioonid ja valitsusvälised organisatsioonid saavad asjaomast teavet õigeaegselt vastavalt kõnealusele teabele juurdepääsu reguleerivale korrale, mille lepinguosalised võivad kehtestada.

XVIII artikkel

Konfidentsiaalsus

1.   Lepinguosaliste koosolekul kehtestatakse konfidentsiaalsusnõuded kõikidele organitele, kellele on käesoleva lepingu alusel võimaldatud juurdepääs teabele.

2.   Olenemata konfidentsiaalsusnõuetest, mille võib lõike 1 alusel kehtestada, võivad isikud, kellel on juurdepääs konfidentsiaalsele teabele, avaldada selle teabe asjaomase lepinguosalise pädeva asutuse nõudmisel seoses kohtu- või haldusmenetlusega.

XIX artikkel

Koostöö teiste organisatsioonidega või muude menetluste raames

Lepinguosalised teevad koostööd allpiirkondlike, piirkondlike ja ülemaailmsete organisatsioonidega, mis tegelevad kalavarude kaitse ja majandamisega, ning osalevad asjaomastes menetlustes, et edendada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist.

XX artikkel

Vaidluste lahendamine

1.   Lepinguosalised teevad koostööd, et vältida vaidluste teket. Iga lepinguosaline võib ühe või mitme muu lepinguosalisega nõu pidada mis tahes vaidluse asjus, mis on seotud käesoleva lepingu sätete tõlgendamise või kohaldamisega, et võimalikult kiiresti jõuda pooli rahuldava lahenduseni.

2.   Kui vaidlust sellise upidamise teel mõistliku aja jooksul ei lahendata, peavad kõnealused lepinguosalised omavahel nõu, et lahendada vaidlus võimalikult kiiresti rahumeelselt omavahel kokkulepitud viisil, mis on kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

XXI artikkel

Riikide õigused

Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata selliselt, et see kahjustaks või ohustaks ühegi riigi rahvusvaheliste õigustega tagatud suveräänsust, suveräänseid õigusi või jurisdiktsiooni, samuti mitte selle riigi seisukohta või vaateid mereõigusega seotud küsimustes.

XXII artikkel

Lepingus mitteosalevad riigid

1.   Lepinguosalised innustavad kõiki riike ja käesoleva lepingu XXIV artiklis nimetatud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioone, kes ei ole lepinguosalised, ühinema käesoleva lepinguga või võtma vastu sellega kooskõlas olevad õigusnormid.

2.   Lepinguosalised teevad käesoleva lepingu ja rahvusvahelise õiguse alusel koostööd selle nimel, et laevad, mis sõidavad muude kui lepinguosaliste riikide lipu all, ei saaks teha käesoleva lepingu mõju kahjustavaid toiminguid. Sel eesmärgil juhivad lepinguosalised muu hulgas muude kui lepinguosaliste riikide tähelepanu neile kuuluvate laevade vastavatele toimingutele.

3.   Lepinguosalised vahetavad omavahel kas otse või direktori kaudu teavet, mis käsitleb muude kui lepinguosaliste laevade toiminguid, mis kahjustavad käesoleva lepingu mõju.

XXIII artikkel

Lisad

Lisad on käesoleva lepingu lahutamatu osa ja kui ei ole selgesti sätestatud teisiti, hõlmab viide käesolevale lepingule ka selle lisasid.

XXIV artikkel

Allakirjutamine

Käesolev leping on allakirjutamiseks avatud Washingtonis 21. maist 1998 kuni 14. maini 1999 riikidele, mis piirnevad lepinguga reguleeritava alaga, samuti riikidele või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes on IATTC liikmed või kelle laevad püüavad ajavahemikus, mil leping on allakirjutamiseks avatud, lepinguga reguleeritavas piirkonnas tuuni.

XXV artikkel

Ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine

Käesolev leping tuleb lepinguosalistel ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita oma riigi seaduste ja protseduurireeglite kohaselt.

XXVI artikkel

Ühinemine

Käesolev leping on allakirjutamiseks avatud kõikidele riikidele või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes vastavad XXIV artikli nõuetele või keda kutsutakse lepingosaliste otsuse alusel lepinguga ühinema.

XXVII artikkel

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub pärast seda, kui neljas ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskiri on hoiulevõtjale hoiule antud.

2.   Pärast lõikes 1 nimetatud kuupäeva jõustub leping iga XXIV artikli nõuetele vastava riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes pärast seda, kui asjaomane riik on oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andnud.

XXVIII artikkel

Reservatsioonid

Käesoleva lepingu suhtes ei või teha reservatsioone.

XXIX artikkel

Ajutine kohaldamine

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kes on selle ajutise kohaldamisega nõus, teatades oma nõusolekust hoiulevõtjale kirjalikult. Ajutine kohaldamine jõustub teate kättesaamise kuupäevast.

2.   Lepingu ajutine kohaldamine riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni poolt lõpeb, kui leping jõustub kõnealuse riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes või kui see riik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon teatab hoiulevõtjale kirjalikult oma kavatsusest lõpetada lepingu ajutine kohaldamine.

XXX artikkel

Muudatused

1.   Iga lepinguosaline võib teha ettepaneku lepingu muutmiseks, tingimusel, et ta esitab kõnealuse muudatuse teksti hoiulevõtjale vähemalt 60 päeva enne lepinguosaliste koosolekut. Hoiulevõtja saadab selle teksti koopia kõikidele teistele lepinguosalistele.

2.   Käesoleva lepingu muudatused, mis on lepinguosaliste koosolekul ühehäälselt vastu võetud, jõustuvad kuupäeval, mil kõik lepinguosalised on oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiulevõtjale hoiule andnud.

3.   Käesoleva lepingu lisasid võib muuta ühehäälselt lepinguosaliste koosolekul, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, jõustuvad lisa muudatused kõikide lepinguosaliste suhtes alates vastuvõtmisest.

XXXI artikkel

Lepingust taganemine

Mis tahes lepinguosaline võib lepingust taganeda igal ajal 12 kuu jooksul pärast seda, kui käesolev leping on selle lepinguosalise suhtes jõustunud, teatades oma taganemisest kirjalikult hoiulevõtjale. Hoiulevõtja teavitab sellest teisi lepinguosalisi 30 päeva jooksul alates kõnealuse teate saamisest. Lepingust taganemine jõustub kuus kuud pärast nimetatud teate vastuvõtmist.

XXXII artikkel

Hoiulevõtja

Käesoleva lepingu originaaltekstid antakse hoiule Ameerika Ühendriikide valitsusele, kes saadab tõestatud koopiad kõikidele allakirjutanud riikidele ja lepinguosalistele, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile registreerimiseks ja avaldamiseks vastavalt ÜRO põhikirja artiklile 102.

SELLE KINNITUSEKS on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

KOOSTATUD Washingtonis viieteistkümnendal mail 1998 inglise ja hispaania keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed.

I LISA

LEPINGUGA REGULEERITAV PIIRKOND

Lepinguga reguleeritav piirkond hõlmab seda Vaikse ookeani piirkonda, mis piirneb Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Ameerikaga ning järgmiste joontega:

| a) | Põhja-Ameerika rannikult paralleeli 40o põhjalaiust ristumiseni meridiaaniga 150o läänepikkust; |
| --- | --- |

a)

Põhja-Ameerika rannikult paralleeli 40o põhjalaiust ristumiseni meridiaaniga 150o läänepikkust;

| b) | meridiaani 150o läänepikkust ristumiseni paralleeliga 40o lõunalaiust; |
| --- | --- |

b)

meridiaani 150o läänepikkust ristumiseni paralleeliga 40o lõunalaiust;

| c) | paralleel 40o lõunalaiust kuni Lõuna-Ameerika rannikuni. |
| --- | --- |

c)

paralleel 40o lõunalaiust kuni Lõuna-Ameerika rannikuni.

II LISA

LAEVALT TOIMUV VAATLUSPROGRAMM

| 1. | Laevalt toimuva vaatlusprogrammi rakendamisel juhinduvad lepinguosalised käesolevast lisast. Selle programmi osana võib iga lepinguosaline käesoleva lisa sätete kohaselt rakendada ka oma riiklikku vaatlusprogrammi. |
| --- | --- |

1.

Laevalt toimuva vaatlusprogrammi rakendamisel juhinduvad lepinguosalised käesolevast lisast. Selle programmi osana võib iga lepinguosaline käesoleva lisa sätete kohaselt rakendada ka oma riiklikku vaatlusprogrammi.

| 2. | Iga lepinguosaline nõuab, et tema laevadel, mis tegutsevad lepinguga reguleeritavas piirkonnas ja mille kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni), oleks lepinguga reguleeritavasse piirkonda tehtava kalastusretke vältel pardal vaatleja. Vähemalt 50 % iga lepinguosalise laevadel olevatest vaatlejatest peavad olema IATTC vaatlejad; ülejäänud võivad kuuluda lepinguosalise riiklikku vaatlusprogrammi, mis põhineb käesoleva lisa põhimõtetel või mis tahes muudel kriteeriumidel, mille on kinnitanud lepinguosaliste koosolek. |
| --- | --- |

2.

Iga lepinguosaline nõuab, et tema laevadel, mis tegutsevad lepinguga reguleeritavas piirkonnas ja mille kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni), oleks lepinguga reguleeritavasse piirkonda tehtava kalastusretke vältel pardal vaatleja. Vähemalt 50 % iga lepinguosalise laevadel olevatest vaatlejatest peavad olema IATTC vaatlejad; ülejäänud võivad kuuluda lepinguosalise riiklikku vaatlusprogrammi, mis põhineb käesoleva lisa põhimõtetel või mis tahes muudel kriteeriumidel, mille on kinnitanud lepinguosaliste koosolek.

| 3. | Kõik vaatlejad peavad:






  a) | olema läbinud lepinguosaliste kehtestatud eeskirjadele vastava tehnilise koolituse; |
| --- | --- | --- |

3.

Kõik vaatlejad peavad:

a)

olema läbinud lepinguosaliste kehtestatud eeskirjadele vastava tehnilise koolituse;

| b) | olema ühe lepinguosalise riigi kodanikud või IATTC teadustöötajad; |
| --- | --- |

b)

olema ühe lepinguosalise riigi kodanikud või IATTC teadustöötajad;

| c) | olema suutelised täitma käesoleva lisa punktis 4 sätestatud ülesandeid; ja |
| --- | --- |

c)

olema suutelised täitma käesoleva lisa punktis 4 sätestatud ülesandeid; ja

| d) | kuuluma IATTC peetavasse vaatlejate nimekirja või, kui nad on riikliku vaatlusprogrammi esindajad, kuuluma seda programmi haldava lepinguosalise peetavasse vaatlejate nimekirja. |
| --- | --- |

d)

kuuluma IATTC peetavasse vaatlejate nimekirja või, kui nad on riikliku vaatlusprogrammi esindajad, kuuluma seda programmi haldava lepinguosalise peetavasse vaatlejate nimekirja.

| 4. | Vaatleja ülesandeks on muu hulgas:






  a) | koguda käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikku teavet selle laeva kalapüügi kohta, millele ta on vaatlejaks määratud; |
| --- | --- | --- |

4.

Vaatleja ülesandeks on muu hulgas:

a)

koguda käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikku teavet selle laeva kalapüügi kohta, millele ta on vaatlejaks määratud;

| b) | anda selle laeva kapteni kasutusse, millele ta on vaatlejaks määratud, kõik meetmed, mida lepinguosalised on käesoleva lepingu kohaselt võtnud; |
| --- | --- |

b)

anda selle laeva kapteni kasutusse, millele ta on vaatlejaks määratud, kõik meetmed, mida lepinguosalised on käesoleva lepingu kohaselt võtnud;

| c) | anda selle laeva kapteni kasutusse, millele ta on vaatlejaks määratud, delfiinide hukkumist käsitlev register kõnealuse laeva kohta; |
| --- | --- |

c)

anda selle laeva kapteni kasutusse, millele ta on vaatlejaks määratud, delfiinide hukkumist käsitlev register kõnealuse laeva kohta;

| d) | koostada käesoleva punkti kohaselt kogutud teabe alusel aruanded ja anda laeva kaptenile võimalus lisada aruannetesse mis tahes teavet, mida ta asjakohaseks peab; |
| --- | --- |

d)

koostada käesoleva punkti kohaselt kogutud teabe alusel aruanded ja anda laeva kaptenile võimalus lisada aruannetesse mis tahes teavet, mida ta asjakohaseks peab;

| e) | esitada kõnealused aruanded asjaomase riikliku programmi direktorile, et neid kasutataks vastavalt käesoleva lepingu VII lisa punktile 1; ja |
| --- | --- |

e)

esitada kõnealused aruanded asjaomase riikliku programmi direktorile, et neid kasutataks vastavalt käesoleva lepingu VII lisa punktile 1; ja

| f) | täita muid ülesandeid vastavalt lepinguosaliste kokkulepetele. |
| --- | --- |

f)

täita muid ülesandeid vastavalt lepinguosaliste kokkulepetele.

| 5. | Vaatlejad:






  a) | käsitlevad konfidentsiaalsena kogu teavet püügitoimingute ja laevaomanike kohta, välja arvatud käesoleva lisa punkti 4 alapunktides d ja e märgitud juhtudel, ning annavad vaatlejaks määramisel selle nõude täitmise kohta kirjaliku nõusoleku; |
| --- | --- | --- |

5.

Vaatlejad:

a)

käsitlevad konfidentsiaalsena kogu teavet püügitoimingute ja laevaomanike kohta, välja arvatud käesoleva lisa punkti 4 alapunktides d ja e märgitud juhtudel, ning annavad vaatlejaks määramisel selle nõude täitmise kohta kirjaliku nõusoleku;

| b) | täidavad selle lepinguosalise õigusnormidega kehtestatud nõudeid, kelle jurisdiktsiooni all on laev, millele nad on vaatlejaks määratud, kui need nõuded ei ole vastuolus käesoleva lisa sätetega; |
| --- | --- |

b)

täidavad selle lepinguosalise õigusnormidega kehtestatud nõudeid, kelle jurisdiktsiooni all on laev, millele nad on vaatlejaks määratud, kui need nõuded ei ole vastuolus käesoleva lisa sätetega;

| c) | keelduvad väljastamast või kinnitamast mis tahes tõendeid või muid dokumente, mis käsitlevad laeva kalapüüki, kui lepinguosalised ei ole selleks luba andnud; ja |
| --- | --- |

c)

keelduvad väljastamast või kinnitamast mis tahes tõendeid või muid dokumente, mis käsitlevad laeva kalapüüki, kui lepinguosalised ei ole selleks luba andnud; ja

| d) | järgivad laeva kõigi töötajate suhtes kehtivat hierarhiat ja üldisi käitumisreegleid, kui kõnealused reeglid ei takista käesolevas lisas kirjeldatud vaatlejate ülesannete täitmist ja käesoleva lisa punktis 6 sätestatud laeva meeskonna kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

d)

järgivad laeva kõigi töötajate suhtes kehtivat hierarhiat ja üldisi käitumisreegleid, kui kõnealused reeglid ei takista käesolevas lisas kirjeldatud vaatlejate ülesannete täitmist ja käesoleva lisa punktis 6 sätestatud laeva meeskonna kohustuste täitmist.

| 6. | Lepinguosaliste ja kaptenite kohustused vaatlejate suhtes hõlmavad muu hulgas järgmist:






  a) | vaatlejatele võimaldatakse juurdepääs laeva personalile ja VIII lisas kindlaksmääratud püügivahenditele ja seadmetele; |
| --- | --- | --- |

6.

Lepinguosaliste ja kaptenite kohustused vaatlejate suhtes hõlmavad muu hulgas järgmist:

a)

vaatlejatele võimaldatakse juurdepääs laeva personalile ja VIII lisas kindlaksmääratud püügivahenditele ja seadmetele;

| b) | vaatlejate taotlusel võimaldatakse neile punktis 4 sätestatud ülesannete täitmise hõlbustamiseks juurdepääs ka järgmistele seadmetele, kui need on laeval olemas:






  i) | satelliitnavigatsioonivahendid; |
| --- | --- | --- |

b)

vaatlejate taotlusel võimaldatakse neile punktis 4 sätestatud ülesannete täitmise hõlbustamiseks juurdepääs ka järgmistele seadmetele, kui need on laeval olemas:

i)

satelliitnavigatsioonivahendid;

| ii) | radariekraanid, kui neid kasutatakse; |
| --- | --- |

ii)

radariekraanid, kui neid kasutatakse;

| iii) | suure võimsusega binoklid muu hulgas delfiinide jälitamise ja ümbritsemise ajal nende kindlakstegemise hõlbustamiseks, kui nimetatud vahendid ei ole samal ajal laeva personali kasutuses; ja |
| --- | --- |

iii)

suure võimsusega binoklid muu hulgas delfiinide jälitamise ja ümbritsemise ajal nende kindlakstegemise hõlbustamiseks, kui nimetatud vahendid ei ole samal ajal laeva personali kasutuses; ja

| iv) | elektroonilised sidevahendid; |
| --- | --- |

iv)

elektroonilised sidevahendid;

| c) | vaatlejatel on juurdepääs laeva töötekile võrkude ja kalade veest välja tõstmise ajal, samuti igale püügi ajal laeva pardale toodud elavale või surnud isendile, et koguda bioloogilisi näidiseid kooskõlas laevalt toimuva vaatlusprogrammiga või kui pädevad siseriiklikud asutused nõuavad seda kooskõlas riikliku vaatlusprogrammiga; |
| --- | --- |

c)

vaatlejatel on juurdepääs laeva töötekile võrkude ja kalade veest välja tõstmise ajal, samuti igale püügi ajal laeva pardale toodud elavale või surnud isendile, et koguda bioloogilisi näidiseid kooskõlas laevalt toimuva vaatlusprogrammiga või kui pädevad siseriiklikud asutused nõuavad seda kooskõlas riikliku vaatlusprogrammiga;

| d) | vaatlejatele tagatakse ülalpidamine, sealhulgas majutus, söök ja nõuetekohased sanitaartingimused, mille tase on võrdne meeskonnale pakutavaga; |
| --- | --- |

d)

vaatlejatele tagatakse ülalpidamine, sealhulgas majutus, söök ja nõuetekohased sanitaartingimused, mille tase on võrdne meeskonnale pakutavaga;

| e) | vaatlejatele tagatakse komandosillal või roolikambris piisavalt ruumi kirjatöö tegemiseks, samuti piisav ruum tekil vaatlusülesannete täitmiseks; ja |
| --- | --- |

e)

vaatlejatele tagatakse komandosillal või roolikambris piisavalt ruumi kirjatöö tegemiseks, samuti piisav ruum tekil vaatlusülesannete täitmiseks; ja

| f) | lepinguosalised tagavad, et kaptenid, meeskond ja laevaomanikud ei takista, ähvarda, sega ega mõjuta vaatlejaid nende ülesannete täitmise ajal ega anna või ürita neile anda altkäemaksu. |
| --- | --- |

f)

lepinguosalised tagavad, et kaptenid, meeskond ja laevaomanikud ei takista, ähvarda, sega ega mõjuta vaatlejaid nende ülesannete täitmise ajal ega anna või ürita neile anda altkäemaksu.

| 7. | Lepinguosalised:






  a) | tagavad, et nende asjaomastes riiklikes vaatlusprogrammides osalevad vaatlejad koguvad teavet IATTC vaatlejatega samu nõudeid täites; ja |
| --- | --- | --- |

7.

Lepinguosalised:

a)

tagavad, et nende asjaomastes riiklikes vaatlusprogrammides osalevad vaatlejad koguvad teavet IATTC vaatlejatega samu nõudeid täites; ja

| b) | esitavad selle kalapüügiretke lõppedes, mille jooksul andmed koguti, direktorile siseriiklike programmide raames kogutud töötlemata andmete koopiad koos kokkuvõtete ja aruannetega, mis vastavad IATTC vaatlejate koostatud kokkuvõtetele ja aruannetele. |
| --- | --- |

b)

esitavad selle kalapüügiretke lõppedes, mille jooksul andmed koguti, direktorile siseriiklike programmide raames kogutud töötlemata andmete koopiad koos kokkuvõtete ja aruannetega, mis vastavad IATTC vaatlejate koostatud kokkuvõtetele ja aruannetele.

| 8. | Kohe pärast iga kalapüügireisi lõppu, kus oli kaasas IATTC vaatleja, peab direktor kõiki konfidentsiaalsusnõudeid täites esitama sellele lepinguosalisele, kelle jurisdiktsiooni all kõnealune laev kala püüdis, töötlemata andmete koopiad, kokkuvõtted ja aruanded kõnealuse kalapüügiretke kohta. |
| --- | --- |

8.

Kohe pärast iga kalapüügireisi lõppu, kus oli kaasas IATTC vaatleja, peab direktor kõiki konfidentsiaalsusnõudeid täites esitama sellele lepinguosalisele, kelle jurisdiktsiooni all kõnealune laev kala püüdis, töötlemata andmete koopiad, kokkuvõtted ja aruanded kõnealuse kalapüügiretke kohta.

| 9. | Kui direktor otsustab, et laeval toimuvas vaatlusprogrammis osaleva vaatleja võtmine laevale ei ole otstarbekas, võib muudest käesoleva lisa sätetest olenemata lepinguga reguleeritavas piirkonnas kalastav lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluv laev, mille saagi hulka ei satu delfiine, kasutada muudes lepinguosaliste poolt tunnustatud rahvusvahelistes programmides osalevat kogenud vaatlejat, kes kogub asjakohast teavet laevalt toimuva vaatlusprogrammi jaoks ja kinnitab direktorile, et kõnealuse laeva saagi hulka ei satu delfiine. |
| --- | --- |

9.

Kui direktor otsustab, et laeval toimuvas vaatlusprogrammis osaleva vaatleja võtmine laevale ei ole otstarbekas, võib muudest käesoleva lisa sätetest olenemata lepinguga reguleeritavas piirkonnas kalastav lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluv laev, mille saagi hulka ei satu delfiine, kasutada muudes lepinguosaliste poolt tunnustatud rahvusvahelistes programmides osalevat kogenud vaatlejat, kes kogub asjakohast teavet laevalt toimuva vaatlusprogrammi jaoks ja kinnitab direktorile, et kõnealuse laeva saagi hulka ei satu delfiine.

| 10. | Delfiinide hukkumise piirmääraga laevale ei määrata vaatlejaid, kui laeva kapten on kantud VII lisa punkti 1 alapunkti e kohaselt peetavasse pädevate kaptenite loendisse. |
| --- | --- |

10.

Delfiinide hukkumise piirmääraga laevale ei määrata vaatlejaid, kui laeva kapten on kantud VII lisa punkti 1 alapunkti e kohaselt peetavasse pädevate kaptenite loendisse.

| 11. | Laevalt toimuvas vaatlusprogrammis osalevaid vaatlejaid võib direktori äranägemisel määrata kolmandate riikide laevadele, tingimusel, et asjaomane laev ja kapten täidavad kõiki käesoleva lisa nõudeid ja muid käesoleva lisa alusel kohaldatavaid nõudeid. Direktor peab sellisest määramisest kohe teatama lepinguosalistele. |
| --- | --- |

11.

Laevalt toimuvas vaatlusprogrammis osalevaid vaatlejaid võib direktori äranägemisel määrata kolmandate riikide laevadele, tingimusel, et asjaomane laev ja kapten täidavad kõiki käesoleva lisa nõudeid ja muid käesoleva lisa alusel kohaldatavaid nõudeid. Direktor peab sellisest määramisest kohe teatama lepinguosalistele.

| 12. | Maksud






  a) | Lepinguosalised kehtestavad laevadele aastase maksu, millega kaetakse laevalt toimuva vaatlusprogrammi kulud. Nimetatud maksud arvestatakse iga laeva kandevõime põhjal või mõne muu standardi põhjal, mille lepinguosalised on kindlaks määranud. |
| --- | --- | --- |

12.

Maksud

a)

Lepinguosalised kehtestavad laevadele aastase maksu, millega kaetakse laevalt toimuva vaatlusprogrammi kulud. Nimetatud maksud arvestatakse iga laeva kandevõime põhjal või mõne muu standardi põhjal, mille lepinguosalised on kindlaks määranud.

| b) | Samal ajal kui lepinguosaline esitab direktorile käesoleva lepingu IV lisas sätestatud laevade loendi, tasub ta ka käesoleva lisa punkti 11 alapunktis a ettenähtud maksu USA dollarites ja täpsustab, milliste laevade kohta maks tasuti. |
| --- | --- |

b)

Samal ajal kui lepinguosaline esitab direktorile käesoleva lepingu IV lisas sätestatud laevade loendi, tasub ta ka käesoleva lisa punkti 11 alapunktis a ettenähtud maksu USA dollarites ja täpsustab, milliste laevade kohta maks tasuti.

| c) | Vaatlejaid ei määrata laevale, mille käesoleva lisa punkti 11 alapunktiga b ette nähtud maksud ei ole tasutud. |
| --- | --- |

c)

Vaatlejaid ei määrata laevale, mille käesoleva lisa punkti 11 alapunktiga b ette nähtud maksud ei ole tasutud.

| 13. | Vaatlusandmed






  a) | Vaatlusandmete põhjal määratakse kindlaks, kas:






  i) | laev on delfiinide hukkumise piirmäärast kinni pidanud või selle ületanud; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Vaatlusandmed

a)

Vaatlusandmete põhjal määratakse kindlaks, kas:

i)

laev on delfiinide hukkumise piirmäärast kinni pidanud või selle ületanud;

| ii) | lepinguosaline on riiklikust delfiinide hukkumise piirmäärast kinni pidanud või selle ületanud; või |
| --- | --- |

ii)

lepinguosaline on riiklikust delfiinide hukkumise piirmäärast kinni pidanud või selle ületanud; või

| iii) | laevastik on iga delfiinide kogukonna kohta kehtestatud delfiinide hukkumise aastasest ülempiirist kinni pidanud või selle ületanud. |
| --- | --- |

iii)

laevastik on iga delfiinide kogukonna kohta kehtestatud delfiinide hukkumise aastasest ülempiirist kinni pidanud või selle ületanud.

| b) | Lepinguosalisel, kes soovib esitada vaatlusandmete kohta vastuväiteid, tuleb vastuväidet rahvusvahelisele vaekogule põhjendada ja esitada selle aluseks olevad tõendid. |
| --- | --- |

b)

Lepinguosalisel, kes soovib esitada vaatlusandmete kohta vastuväiteid, tuleb vastuväidet rahvusvahelisele vaekogule põhjendada ja esitada selle aluseks olevad tõendid.

| c) | Rahvusvaheline vaekogu kontrollib lepinguosalise esitatud tõendeid ning esitab soovituse lepinguosaliste koosolekule läbiarutamiseks. |
| --- | --- |

c)

Rahvusvaheline vaekogu kontrollib lepinguosalise esitatud tõendeid ning esitab soovituse lepinguosaliste koosolekule läbiarutamiseks.

| d) | Lepinguosalised tutvuvad rahvusvahelise vaekogu tõendite ja soovitusega ning teevad otsuse vastuväite põhjendatuse kohta ja vajaduse kohta vaatlusandmeid muuta. |
| --- | --- |

d)

Lepinguosalised tutvuvad rahvusvahelise vaekogu tõendite ja soovitusega ning teevad otsuse vastuväite põhjendatuse kohta ja vajaduse kohta vaatlusandmeid muuta.

III LISA

DELFIINIDE HUKKUMISE AASTASED ÜLEMPIIRID KOGUKONNA KOHTA

| 1. | Lepinguosalised kehtestavad koosolekul, mis kutsutakse kokku vastavalt käesoleva lepingu VIII artiklile, iga delfiinide kogukonna kohta delfiinide hukkumise aastase ülempiiri, mis määratakse kindlaks lepinguosaliste koosolekul parima kättesaadava teadusliku tõendusmaterjali põhjal ja mis on 0,2 %–0,1 % väikseimast hinnangulisest arvukusest (Nmin) vastavalt USA riikliku merekalastusteenistuse (US National Marine Fisheries Service) hinnangule või samaväärsele hindamisstandardile, mille võib välja töötada või mida võib soovitada teaduslik nõuandekogu, kuid käesoleva lepingu sätete kohaselt ei või aastane delfiinide hukkumise määr ühelgi juhul olla kõrgem kui viis tuhat. Aastal 2001 ja pärast seda on aastane ülempiir kogukonna kohta 0,1 % väikseimast hinnangulisest arvukusest (Nmin). |
| --- | --- |

1.

Lepinguosalised kehtestavad koosolekul, mis kutsutakse kokku vastavalt käesoleva lepingu VIII artiklile, iga delfiinide kogukonna kohta delfiinide hukkumise aastase ülempiiri, mis määratakse kindlaks lepinguosaliste koosolekul parima kättesaadava teadusliku tõendusmaterjali põhjal ja mis on 0,2 %–0,1 % väikseimast hinnangulisest arvukusest (Nmin) vastavalt USA riikliku merekalastusteenistuse (US National Marine Fisheries Service) hinnangule või samaväärsele hindamisstandardile, mille võib välja töötada või mida võib soovitada teaduslik nõuandekogu, kuid käesoleva lepingu sätete kohaselt ei või aastane delfiinide hukkumise määr ühelgi juhul olla kõrgem kui viis tuhat. Aastal 2001 ja pärast seda on aastane ülempiir kogukonna kohta 0,1 % väikseimast hinnangulisest arvukusest (Nmin).

| 2. | Lepinguosalised korraldavad 1998. aastal või võimalikult kiiresti pärast seda teadusliku läbivaatuse ja 2001. aastaks püstitatud eesmärgi suunas toimunud arengu hindamise ning arutavad vajaduse korral soovitusi. Kui aastani 2001 ületab aastane hukkumiste tase mis tahes delfiinivarude puhul 0,2 % Nmin, lõpetatakse selleks aastaks igasugune kõnealuste varude ja kõnealuseid varusid sisaldavate segaparvede püük. Kui alates aastast 2001 ületab aastane hukkumiste tase mis tahes delfiinivarude puhul 0,1 % Nmin, lõpetatakse selleks aastaks igasugune kõnealuste varude ja kõnealuseid varusid sisaldavate segaparvede püük. Kui aastane hukkumiste ülempiir 0,1 % Nmin ületatakse kas ida koon-eeldelfiini või kirde tähnik-eeldelfiini varude puhul, korraldavad lepinguosalised teadusliku läbivaatuse ja hindamise ning arutavad uusi soovitusi. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosalised korraldavad 1998. aastal või võimalikult kiiresti pärast seda teadusliku läbivaatuse ja 2001. aastaks püstitatud eesmärgi suunas toimunud arengu hindamise ning arutavad vajaduse korral soovitusi. Kui aastani 2001 ületab aastane hukkumiste tase mis tahes delfiinivarude puhul 0,2 % Nmin, lõpetatakse selleks aastaks igasugune kõnealuste varude ja kõnealuseid varusid sisaldavate segaparvede püük. Kui alates aastast 2001 ületab aastane hukkumiste tase mis tahes delfiinivarude puhul 0,1 % Nmin, lõpetatakse selleks aastaks igasugune kõnealuste varude ja kõnealuseid varusid sisaldavate segaparvede püük. Kui aastane hukkumiste ülempiir 0,1 % Nmin ületatakse kas ida koon-eeldelfiini või kirde tähnik-eeldelfiini varude puhul, korraldavad lepinguosalised teadusliku läbivaatuse ja hindamise ning arutavad uusi soovitusi.

| 3. | Käesoleva lepingu kohaldamisel kasutavad lepinguosalised praegu kehtivaid hinnanguid Vaikse ookeani idaosa delfiinivarude arvukuse kohta, mille on 1992. aastal rahvusvahelisele vaalapüügikomisjonile esitanud Wade ja Gerrodette ning mis põhineb USA riikliku merekalandusteenistuse uurimislaeva andmetel ajavahemiku 1986–1990 kohta, kuni lepinguosalised lepivad kokku ajakohastatud arvud. Arve on võimalik ajakohastada edaspidiste uurimisretkede andmete analüüsimise põhjal ning lepinguosaliste, IATTC ja muude teadusorganisatsioonide arvukusindeksite ja muude asjakohaste teaduslike andmete analüüsimise tulemusel. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva lepingu kohaldamisel kasutavad lepinguosalised praegu kehtivaid hinnanguid Vaikse ookeani idaosa delfiinivarude arvukuse kohta, mille on 1992. aastal rahvusvahelisele vaalapüügikomisjonile esitanud Wade ja Gerrodette ning mis põhineb USA riikliku merekalandusteenistuse uurimislaeva andmetel ajavahemiku 1986–1990 kohta, kuni lepinguosalised lepivad kokku ajakohastatud arvud. Arve on võimalik ajakohastada edaspidiste uurimisretkede andmete analüüsimise põhjal ning lepinguosaliste, IATTC ja muude teadusorganisatsioonide arvukusindeksite ja muude asjakohaste teaduslike andmete analüüsimise tulemusel.

| 4. | Lepinguosalised kehtestavad reaalajas toimiva vaatlejate aruandlussüsteemi, et tagada kogukonna kohta kehtestatud delfiinide hukkumise aastaste piirmäärade tõhus rakendamine. |
| --- | --- |

4.

Lepinguosalised kehtestavad reaalajas toimiva vaatlejate aruandlussüsteemi, et tagada kogukonna kohta kehtestatud delfiinide hukkumise aastaste piirmäärade tõhus rakendamine.

| 5. | Kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist kehtestavad lepinguosalised süsteemi, mille alusel määratakse igale delfiinikogukonnale järgmiseks aastaks ja edaspidiseks kogukonna kohta kehtestatud delfiinide hukkumise aastased ülempiirid. See süsteem näeb ette, et käesoleva lisa punktis 1 nimetatud hukkumise piirmäärad jaotatakse lepinguosaliste laevade vahel, millel on IV lisa kohaselt õigus saada delfiinide hukkumise piirmäärasid. Nimetatud süsteemi kehtestamisel võtavad lepinguosalised arvesse parimat kättesaadavat teaduslikku tõendusmaterjali ja kõnealuste varude arvukust ning teisi muutujaid, mis määratakse kindlaks edaspidisel lepinguosaliste koosolekul. |
| --- | --- |

5.

Kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist kehtestavad lepinguosalised süsteemi, mille alusel määratakse igale delfiinikogukonnale järgmiseks aastaks ja edaspidiseks kogukonna kohta kehtestatud delfiinide hukkumise aastased ülempiirid. See süsteem näeb ette, et käesoleva lisa punktis 1 nimetatud hukkumise piirmäärad jaotatakse lepinguosaliste laevade vahel, millel on IV lisa kohaselt õigus saada delfiinide hukkumise piirmäärasid. Nimetatud süsteemi kehtestamisel võtavad lepinguosalised arvesse parimat kättesaadavat teaduslikku tõendusmaterjali ja kõnealuste varude arvukust ning teisi muutujaid, mis määratakse kindlaks edaspidisel lepinguosaliste koosolekul.

IV LISA

DELFIINIDE HUKKUMISE PIIRMÄÄRAD

I.   PIIRMÄÄRADE KEHTESTAMINE

| 1. | a) | Iga lepinguosaline esitab direktori kaudu enne iga aasta 1. oktoobrit teistele lepinguosalistele selliste oma jurisdiktsiooni all olevate laevade loendi, mille kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni) ja mis on taotlenud kogu järgmise aasta kohta delfiinide hukkumise piirmäära kehtestamist, märkides ära ka muud laevad, mis tõenäoliselt töötavad järgmisel aastal lepinguga reguleeritavas piirkonnas. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Iga lepinguosaline esitab direktori kaudu enne iga aasta 1. oktoobrit teistele lepinguosalistele selliste oma jurisdiktsiooni all olevate laevade loendi, mille kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni) ja mis on taotlenud kogu järgmise aasta kohta delfiinide hukkumise piirmäära kehtestamist, märkides ära ka muud laevad, mis tõenäoliselt töötavad järgmisel aastal lepinguga reguleeritavas piirkonnas.

| b) | Iga lepinguosaline esitab direktori kaudu enne iga aasta 1. aprilli teistele lepinguosalistele selliste oma jurisdiktsiooni all olevate laevade loendi, mille kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni) ja mis on taotlenud delfiinide hukkumise piirmäära kehtestamist sama aasta teiseks poolaastaks. |
| --- | --- |

b)

Iga lepinguosaline esitab direktori kaudu enne iga aasta 1. aprilli teistele lepinguosalistele selliste oma jurisdiktsiooni all olevate laevade loendi, mille kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni) ja mis on taotlenud delfiinide hukkumise piirmäära kehtestamist sama aasta teiseks poolaastaks.

| 2. | Rahvusvaheline vaekogu esitab iga aasta 1. novembriks või hilisemaks kuupäevaks, kui vaekogu on nii kokku leppinud, lepinguosalistele selliste nõuetele vastavate laevade loendi, millel on õigus saada delfiinide hukkumise piirmäär kogu järgmise aasta kohta. Delfiinide hukkumise piirmäära saamiseks teise poolaasta kohta esitab rahvusvaheline vaekogu iga aasta 1. maiks või hilisemaks kuupäevaks, kui vaekogu on nii kokku leppinud, lepinguosalistele selliste nõuetele vastavate laevade loendi, millel on õigus saada delfiinide hukkumise piirmäär sama aasta teiseks poolaastaks. |
| --- | --- |

2.

Rahvusvaheline vaekogu esitab iga aasta 1. novembriks või hilisemaks kuupäevaks, kui vaekogu on nii kokku leppinud, lepinguosalistele selliste nõuetele vastavate laevade loendi, millel on õigus saada delfiinide hukkumise piirmäär kogu järgmise aasta kohta. Delfiinide hukkumise piirmäära saamiseks teise poolaasta kohta esitab rahvusvaheline vaekogu iga aasta 1. maiks või hilisemaks kuupäevaks, kui vaekogu on nii kokku leppinud, lepinguosalistele selliste nõuetele vastavate laevade loendi, millel on õigus saada delfiinide hukkumise piirmäär sama aasta teiseks poolaastaks.

| 3. | Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse laev nõuetele vastavaks, kui:






  a) | asjaomased riiklikud asutused on tunnistanud, et laeval on olemas kõik VIII lisas nõutud delfiinide ohutust järgivad püügivahendid ja seadmed; |
| --- | --- | --- |

3.

Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse laev nõuetele vastavaks, kui:

a)

asjaomased riiklikud asutused on tunnistanud, et laeval on olemas kõik VIII lisas nõutud delfiinide ohutust järgivad püügivahendid ja seadmed;

| b) | laeva kapten ja meeskond on saanud heakskiidetud väljaõppe delfiinide vabastamis- ja päästmistehnikate alal, mis on võrreldav lepinguosaliste koosolekul kehtestatud standardiga; |
| --- | --- |

b)

laeva kapten ja meeskond on saanud heakskiidetud väljaõppe delfiinide vabastamis- ja päästmistehnikate alal, mis on võrreldav lepinguosaliste koosolekul kehtestatud standardiga;

| c) | laeva kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni); |
| --- | --- |

c)

laeva kandevõime on suurem kui 363 tonni (400 lühikest tonni);

| d) | laeva kapten loetakse tema varasema tegevuse alusel pädevaks; ja |
| --- | --- |

d)

laeva kapten loetakse tema varasema tegevuse alusel pädevaks; ja

| e) | laeva ei loeta nõuetele mittevastavaks käesoleva lisa II jao tähenduses. |
| --- | --- |

e)

laeva ei loeta nõuetele mittevastavaks käesoleva lisa II jao tähenduses.

| 4. | Laeva ei loeta nõuetele vastavaks punkti 2 tähenduses, kui käesoleva lisa punktis 1 nimetatud taotluse esitamise kuupäeval töötab laev sellise lepinguosalise jurisdiktsiooni all, kelle kohaldatavad õigusnormid keelavad tema jurisdiktsiooni all olevatel laevadel püüda tuuni, kui see esineb koos delfiinidega; ühelegi lepinguosalisele ei kehtestata delfiinide hukkumise piirmäärasid selleks, et ta saaks lepinguga reguleeritavas piirkonnas anda kalapüügiluba laevadele, mis sõidavad niisuguse teise riigi lipu all, kelle kohaldatavad õigusnormid keelavad tema jurisdiktsiooni all olevatel laevadel püüda tuuni, kui see esineb koos delfiinidega. |
| --- | --- |

4.

Laeva ei loeta nõuetele vastavaks punkti 2 tähenduses, kui käesoleva lisa punktis 1 nimetatud taotluse esitamise kuupäeval töötab laev sellise lepinguosalise jurisdiktsiooni all, kelle kohaldatavad õigusnormid keelavad tema jurisdiktsiooni all olevatel laevadel püüda tuuni, kui see esineb koos delfiinidega; ühelegi lepinguosalisele ei kehtestata delfiinide hukkumise piirmäärasid selleks, et ta saaks lepinguga reguleeritavas piirkonnas anda kalapüügiluba laevadele, mis sõidavad niisuguse teise riigi lipu all, kelle kohaldatavad õigusnormid keelavad tema jurisdiktsiooni all olevatel laevadel püüda tuuni, kui see esineb koos delfiinidega.

| 5. | Iga üksiku laeva keskmise delfiinide hukkumise piirmäära arvutamiseks võetakse üldisest delfiinide kalapüügi käigus hukkumise piirmäärast (viis tuhat või lepinguosaliste kehtestatud madalam määr) 98 % või muu lepinguosaliste määratud vaba osa ning kõnealune keskmine piirmäär jagatakse lepinguosaliste vahel järgmiseks aastaks vastavalt käesoleva jao punktile 5. |
| --- | --- |

5.

Iga üksiku laeva keskmise delfiinide hukkumise piirmäära arvutamiseks võetakse üldisest delfiinide kalapüügi käigus hukkumise piirmäärast (viis tuhat või lepinguosaliste kehtestatud madalam määr) 98 % või muu lepinguosaliste määratud vaba osa ning kõnealune keskmine piirmäär jagatakse lepinguosaliste vahel järgmiseks aastaks vastavalt käesoleva jao punktile 5.

| 6. | Keskmise delfiinide hukkumise piirmäära arvutamiseks jagatakse punktis 4 sätestatud üldise hukkumise piirmäära vaba osa selliste nõuetele vastavate laevade koguarvuga, mis taotlevad delfiinide hukkumise piirmäärade kehtestamist kogu aastaks. Delfiinide hukkumise piirmäärade jaotus lepinguosaliste vahel määratakse kindlaks, korrutades keskmise delfiinide hukkumise piirmäära selliste nõuetele vastavate laevade arvuga, mis taotlevad delfiinide hukkumise piirmäärade kehtestamist kogu aastaks ja tegutsevad lepinguosaliste jurisdiktsiooni all. |
| --- | --- |

6.

Keskmise delfiinide hukkumise piirmäära arvutamiseks jagatakse punktis 4 sätestatud üldise hukkumise piirmäära vaba osa selliste nõuetele vastavate laevade koguarvuga, mis taotlevad delfiinide hukkumise piirmäärade kehtestamist kogu aastaks. Delfiinide hukkumise piirmäärade jaotus lepinguosaliste vahel määratakse kindlaks, korrutades keskmise delfiinide hukkumise piirmäära selliste nõuetele vastavate laevade arvuga, mis taotlevad delfiinide hukkumise piirmäärade kehtestamist kogu aastaks ja tegutsevad lepinguosaliste jurisdiktsiooni all.

| 7. | Järelejäänud 2 % või muu lepinguosaliste määratud suurusega osa üldisest delfiinide hukkumise piirmäärast kalapüügil jäetakse delfiinide hukkumise piirmäärade eraldi reserviks, mille jaotamise otsustab direktor. Iga lepinguosaline võib taotleda, et direktor määraks delfiinide hukkumise piirmäärade reservi kuuluvad piirmäärad laevadele, mis püüavad tema jurisdiktsiooni all ja mis tavaliselt ei püüa tuuni lepinguga reguleeritavas piirkonnas, vaid võivad aeg-ajalt soovida osaleda lepinguga reguleeritavas piirkonnas toimuvas kalapüügis piiratud määral, tingimusel et kõnealused laevad, nende kaptenid ja meeskonnad vastavad käesoleva lepingu VIII lisas sätestatud tegutsemis- ja väljaõppenõuetele ja käesoleva jao punktides 2 ja 3 sätestatud tingimustele. Mis tahes tahtmatu surmamise juhtumid, mille on põhjustanud laevad, mis tegutsevad lepinguga reguleeritavas piirkonnas sellise lepinguosalise jurisdiktsiooni all, kes ei ole oma laevadele taotlenud delfiinide hukkumise piirmäärasid, arvatakse samuti maha jaotatavast delfiinide hukkumise piirmäärade reservist. |
| --- | --- |

7.

Järelejäänud 2 % või muu lepinguosaliste määratud suurusega osa üldisest delfiinide hukkumise piirmäärast kalapüügil jäetakse delfiinide hukkumise piirmäärade eraldi reserviks, mille jaotamise otsustab direktor. Iga lepinguosaline võib taotleda, et direktor määraks delfiinide hukkumise piirmäärade reservi kuuluvad piirmäärad laevadele, mis püüavad tema jurisdiktsiooni all ja mis tavaliselt ei püüa tuuni lepinguga reguleeritavas piirkonnas, vaid võivad aeg-ajalt soovida osaleda lepinguga reguleeritavas piirkonnas toimuvas kalapüügis piiratud määral, tingimusel et kõnealused laevad, nende kaptenid ja meeskonnad vastavad käesoleva lepingu VIII lisas sätestatud tegutsemis- ja väljaõppenõuetele ja käesoleva jao punktides 2 ja 3 sätestatud tingimustele. Mis tahes tahtmatu surmamise juhtumid, mille on põhjustanud laevad, mis tegutsevad lepinguga reguleeritavas piirkonnas sellise lepinguosalise jurisdiktsiooni all, kes ei ole oma laevadele taotlenud delfiinide hukkumise piirmäärasid, arvatakse samuti maha jaotatavast delfiinide hukkumise piirmäärade reservist.

| 8. | Laevale ei kehtestata delfiinide hukkumise piirmäära, välja arvatud juhul, kui selle aasta jooksul, mis eelneb aastale, mil laev taotleb delfiinide hukkumise piirmäära kehtestamist, vähemalt 5 % laeva kogupüükidest sisaldas delfiine ning kulduim-tuuni keskmine saak delfiine sisaldavates kogupüükides oli vähemalt kolm tonni püügi kohta. Vastasel korral ei või laev saada järgmisel aastal delfiinide hukkumise piirmäära, välja arvatud juhul, kui kõnealuseid nõudeid ei olnud võimalik täita vääramatu jõu tõttu, nagu on kokku lepitud käesoleva lepingu IV lisa kohaselt. Käesolevat sätet ei kohaldata laeva suhtes, mis taotleb delfiinide hukkumise piirmäära esimest korda. |
| --- | --- |

8.

Laevale ei kehtestata delfiinide hukkumise piirmäära, välja arvatud juhul, kui selle aasta jooksul, mis eelneb aastale, mil laev taotleb delfiinide hukkumise piirmäära kehtestamist, vähemalt 5 % laeva kogupüükidest sisaldas delfiine ning kulduim-tuuni keskmine saak delfiine sisaldavates kogupüükides oli vähemalt kolm tonni püügi kohta. Vastasel korral ei või laev saada järgmisel aastal delfiinide hukkumise piirmäära, välja arvatud juhul, kui kõnealuseid nõudeid ei olnud võimalik täita vääramatu jõu tõttu, nagu on kokku lepitud käesoleva lepingu IV lisa kohaselt. Käesolevat sätet ei kohaldata laeva suhtes, mis taotleb delfiinide hukkumise piirmäära esimest korda.

| 9. | Delfiinide hukkumise piirmäära ei kehtestata laevale, mille suhtes lepinguosalised on kindlaks teinud, et ta on osalenud rikkumistes, mis vähendavad rahvusvahelise delfiinikaitseprogrammi tõhusust, ning seda kinnitavad täitemeetmed, mida sellise laeva suhtes on rakendanud lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all ta tegutseb. |
| --- | --- |

9.

Delfiinide hukkumise piirmäära ei kehtestata laevale, mille suhtes lepinguosalised on kindlaks teinud, et ta on osalenud rikkumistes, mis vähendavad rahvusvahelise delfiinikaitseprogrammi tõhusust, ning seda kinnitavad täitemeetmed, mida sellise laeva suhtes on rakendanud lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all ta tegutseb.

| 10. | Lepinguosalised, kelle nõuetele vastavad laevad hakkavad püüdma tuuni, mis esineb koos delfiinidega, kasutavad oma delfiinide hukkumise piirmäärasid vastutustundlikult, tingimusel et ükski laev ei saa omale delfiinide hukkumise piirmäära, mis on suurem kui see, mille rahvusvaheline vaekogu kehtestas aastaks 1997 ja mis on kantud La Jolla kokkuleppe kohaselt 19. ja 20. veebruaril 1997 peetud rahvusvahelise vaekogu 14. koosoleku protokolli. Ükski lepinguosaline ei kehtesta talle kuuluvatele nõuetele vastavatele laevadele suuremaid delfiinide hukkumise piirmäärasid kui need, mis on sellele lepinguosalisele kehtestatud käesoleva lisa I ja III jao alusel. Delfiinide hukkumise piirmäära esmakordsel kehtestamisel ei või ükski laev saada keskmisest delfiinide hukkumise piirmäärast suuremat piirmäära, välja arvatud juhul, kui tema näitajad delfiinide hukkumise vähendamisel, mida mõõdab rahvusvaheline vaekogu kahe eelneva aasta andmete põhjal, on paremad kui kogu rahvusvahelise laevastiku keskmised näitajad. Delfiinide hukkumise piirmäära esmakordsel kehtestamisel ei või ükski laev saada keskmisest delfiinide hukkumise piirmäärast suuremat piirmäära, kui ta on eelmise aasta jooksul toime pannud käesoleva lisa III jao punktis 4 sätestatud rikkumise, kui kõnealuse punkti kohaselt kehtestatud tingimustest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

10.

Lepinguosalised, kelle nõuetele vastavad laevad hakkavad püüdma tuuni, mis esineb koos delfiinidega, kasutavad oma delfiinide hukkumise piirmäärasid vastutustundlikult, tingimusel et ükski laev ei saa omale delfiinide hukkumise piirmäära, mis on suurem kui see, mille rahvusvaheline vaekogu kehtestas aastaks 1997 ja mis on kantud La Jolla kokkuleppe kohaselt 19. ja 20. veebruaril 1997 peetud rahvusvahelise vaekogu 14. koosoleku protokolli. Ükski lepinguosaline ei kehtesta talle kuuluvatele nõuetele vastavatele laevadele suuremaid delfiinide hukkumise piirmäärasid kui need, mis on sellele lepinguosalisele kehtestatud käesoleva lisa I ja III jao alusel. Delfiinide hukkumise piirmäära esmakordsel kehtestamisel ei või ükski laev saada keskmisest delfiinide hukkumise piirmäärast suuremat piirmäära, välja arvatud juhul, kui tema näitajad delfiinide hukkumise vähendamisel, mida mõõdab rahvusvaheline vaekogu kahe eelneva aasta andmete põhjal, on paremad kui kogu rahvusvahelise laevastiku keskmised näitajad. Delfiinide hukkumise piirmäära esmakordsel kehtestamisel ei või ükski laev saada keskmisest delfiinide hukkumise piirmäärast suuremat piirmäära, kui ta on eelmise aasta jooksul toime pannud käesoleva lisa III jao punktis 4 sätestatud rikkumise, kui kõnealuse punkti kohaselt kehtestatud tingimustest ei tulene teisiti.

| 11. | Kui lepinguosalise laevade puhul hukkumiste koguarv saavutab või ületab käesoleva lisa alusel talle jagatud delfiinide hukkumise piirmäära, keelatakse kõikidel selle lepinguosalise jurisdiktsiooni all tegutsevatel laevadel püüda tuuni, mis esineb koos delfiinidega. |
| --- | --- |

11.

Kui lepinguosalise laevade puhul hukkumiste koguarv saavutab või ületab käesoleva lisa alusel talle jagatud delfiinide hukkumise piirmäära, keelatakse kõikidel selle lepinguosalise jurisdiktsiooni all tegutsevatel laevadel püüda tuuni, mis esineb koos delfiinidega.

| 12. | Iga lepinguosaline teatab hiljemalt iga aasta 1. veebruaril direktorile talle eraldatud delfiinide hukkumise piirmäära esialgsest jaotusest oma laevade vahel. Ükski laev ei või alustada koos delfiinidega esineva tuuni püüki enne, kui direktor on sellise teate saanud. |
| --- | --- |

12.

Iga lepinguosaline teatab hiljemalt iga aasta 1. veebruaril direktorile talle eraldatud delfiinide hukkumise piirmäära esialgsest jaotusest oma laevade vahel. Ükski laev ei või alustada koos delfiinidega esineva tuuni püüki enne, kui direktor on sellise teate saanud.

II.   DELFIINIDE HUKKUMISE PIIRMÄÄRADE KASUTAMINE

| 1. | Kui laevale on kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäär kogu aastaks, kuid see laev ei püüa delfiine enne kõnealuse aasta 1. aprilli, või kui laevale on kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäär teiseks poolaastaks ja see laev ei püüa delfiine enne kõnealuse aasta 1. oktoobrit, või kui laevale on kalapüügiretke jaoks eraldatud delfiinide hukkumise piirmäär reservist ja see laev ei püüa kõnealuse kalapüügiretke ajal delfiine, kaotab ta kõnealuse delfiinide hukkumise piirmäära ning ei või kõnealusel aastal enam delfiine püüda, välja arvatud juhul, kui sellise olukorra põhjustas vääramatu jõud või erakorralised asjaolud. Olenemata VII lisa punkti 2 sätetest, mis käsitlevad rahvusvahelise vaekogu otsuste tegemist, loetakse erand, mida lepinguosaline taotleb mõnele oma laevadest seoses vääramatu jõu või erakorraliste asjaoludega, kokku lepituks rahvusvahelise vaekoguga, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelise vaekogu valitsusi esindavate liikmete enamus toetab vastuväidet, mille mõni teine lepinguosaline on kõnealuse taotlusega seoses ametlikult ja põhjusega esitanud. Kõik eranditaotlused tuleb sekretariaati saata 1. aprilliks ning kõik ametlikud vastuväited tuleb sekretariaati saata 20. aprilliks. Kui laev on kaotanud delfiinide hukkumise piirmäära kaks korda järjest, ei ole tal järgmisel aastal õigust nimetatud piirmäära saada. |
| --- | --- |

1.

Kui laevale on kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäär kogu aastaks, kuid see laev ei püüa delfiine enne kõnealuse aasta 1. aprilli, või kui laevale on kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäär teiseks poolaastaks ja see laev ei püüa delfiine enne kõnealuse aasta 1. oktoobrit, või kui laevale on kalapüügiretke jaoks eraldatud delfiinide hukkumise piirmäär reservist ja see laev ei püüa kõnealuse kalapüügiretke ajal delfiine, kaotab ta kõnealuse delfiinide hukkumise piirmäära ning ei või kõnealusel aastal enam delfiine püüda, välja arvatud juhul, kui sellise olukorra põhjustas vääramatu jõud või erakorralised asjaolud. Olenemata VII lisa punkti 2 sätetest, mis käsitlevad rahvusvahelise vaekogu otsuste tegemist, loetakse erand, mida lepinguosaline taotleb mõnele oma laevadest seoses vääramatu jõu või erakorraliste asjaoludega, kokku lepituks rahvusvahelise vaekoguga, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelise vaekogu valitsusi esindavate liikmete enamus toetab vastuväidet, mille mõni teine lepinguosaline on kõnealuse taotlusega seoses ametlikult ja põhjusega esitanud. Kõik eranditaotlused tuleb sekretariaati saata 1. aprilliks ning kõik ametlikud vastuväited tuleb sekretariaati saata 20. aprilliks. Kui laev on kaotanud delfiinide hukkumise piirmäära kaks korda järjest, ei ole tal järgmisel aastal õigust nimetatud piirmäära saada.

| 2. | Kuue kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist töötab rahvusvaheline vaekogu koostöös IATTC teadustöötajatega välja süsteemi, mida soovitab kasutada delfiinide hukkumise piirmäärade kasutamise mõõtmiseks, et hoida ära põhjendamatuid piirmäärade taotlusi. Selline soovitatud süsteem esitatakse lepinguosaliste koosolekule läbiarutamiseks. |
| --- | --- |

2.

Kuue kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist töötab rahvusvaheline vaekogu koostöös IATTC teadustöötajatega välja süsteemi, mida soovitab kasutada delfiinide hukkumise piirmäärade kasutamise mõõtmiseks, et hoida ära põhjendamatuid piirmäärade taotlusi. Selline soovitatud süsteem esitatakse lepinguosaliste koosolekule läbiarutamiseks.

III.   KAOTATUD VÕI KASUTAMATA DELFIINIDE HUKKUMISE PIIRMÄÄRADE KASUTAMINE

| 1. | Piirmäärad, mille kohta direktor on II jao kohaselt kindlaks teinud, et need jäetakse kasutamata, või mis on muul põhjusel kaotatud, jaotatakse lepinguosaliste vahel pärast iga aasta 1. aprilli vastavalt käesoleva jao sätetele ümber. |
| --- | --- |

1.

Piirmäärad, mille kohta direktor on II jao kohaselt kindlaks teinud, et need jäetakse kasutamata, või mis on muul põhjusel kaotatud, jaotatakse lepinguosaliste vahel pärast iga aasta 1. aprilli vastavalt käesoleva jao sätetele ümber.

| 2. | Hiljemalt iga aasta 1. mail jagab direktor I jao punktis 5 sätestatud valemi kohaselt lepinguosalistele need kogu aastaks kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäärad, mida neid omanud laevad ei ole kasutanud II jao kohaselt või mille nad on muul põhjusel kaotanud, kuid alles pärast seda, kui nimetatud valemeid on kontrollitud alapunktide a, b ja c kohaselt. Lepinguosalised võivad jaotada sellised täiendavad piirmäärad oma jurisdiktsiooni all olevatele nõuetele vastavatele laevadele kooskõlas käesoleva jao punktides 3, 4, 5, 6 ja 7 sätestatud piirangute ja tingimustega.






  a) | Ümberjaotamisel ei võeta arvesse neid laevu, mis on käesoleva punkti kohaselt piirmäärad kaotanud või neist muul põhjusel ilma jäänud, samuti laevu, mis taotlevad piirmäärasid teiseks poolaastaks pärast I jao punktis 1 sätestatud tähtaja möödumist. |
| --- | --- | --- |

2.

Hiljemalt iga aasta 1. mail jagab direktor I jao punktis 5 sätestatud valemi kohaselt lepinguosalistele need kogu aastaks kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäärad, mida neid omanud laevad ei ole kasutanud II jao kohaselt või mille nad on muul põhjusel kaotanud, kuid alles pärast seda, kui nimetatud valemeid on kontrollitud alapunktide a, b ja c kohaselt. Lepinguosalised võivad jaotada sellised täiendavad piirmäärad oma jurisdiktsiooni all olevatele nõuetele vastavatele laevadele kooskõlas käesoleva jao punktides 3, 4, 5, 6 ja 7 sätestatud piirangute ja tingimustega.

a)

Ümberjaotamisel ei võeta arvesse neid laevu, mis on käesoleva punkti kohaselt piirmäärad kaotanud või neist muul põhjusel ilma jäänud, samuti laevu, mis taotlevad piirmäärasid teiseks poolaastaks pärast I jao punktis 1 sätestatud tähtaja möödumist.

| b) | Enne ümberjaotamiseks saadaval olevate delfiinide hukkumise piirmäärade arvu kindlaksmääramist tuleb kõnealusest arvust maha arvata delfiinide arv, kelle hukkumise on põhjustanud need laevad, mis on kaotanud piirmäärad II jao punkti 1 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

Enne ümberjaotamiseks saadaval olevate delfiinide hukkumise piirmäärade arvu kindlaksmääramist tuleb kõnealusest arvust maha arvata delfiinide arv, kelle hukkumise on põhjustanud need laevad, mis on kaotanud piirmäärad II jao punkti 1 kohaselt.

| c) | Enne ümberjaotamiseks saadaval olevate delfiinide hukkumise piirmäärade arvu kindlaksmääramist vähendab direktor I jao punkti 5 kohaselt arvutatud keskmist delfiinide hukkumise piirmäära ühe kolmandiku võrra, et jaotada see laevade vahel, kes taotlevad piirmäärasid teiseks poolaastaks enne I jao punktis 1 nimetatud tähtaega. Teise poolaasta piirmäärad jaotab direktor lepinguosaliste vahel proportsionaalselt vastavalt kõnealuste lepinguosaliste jurisdiktsiooni all olevatele laevadele, mille suhtes kohaldatakse käesolevat punkti. Piirmäärad, mille lepinguosalised kehtestavad oma jurisdiktsiooni all olevatele laevadele teiseks poolaastaks, ei või olla suuremad kui üks kolmandik keskmisest delfiinide hukkumise piirmäärast, mis on arvutatud I jao punkti 5 kohaselt. Sellised laevad ei tohi delfiine püüda enne kõnealuse aasta 1. juulit. |
| --- | --- |

c)

Enne ümberjaotamiseks saadaval olevate delfiinide hukkumise piirmäärade arvu kindlaksmääramist vähendab direktor I jao punkti 5 kohaselt arvutatud keskmist delfiinide hukkumise piirmäära ühe kolmandiku võrra, et jaotada see laevade vahel, kes taotlevad piirmäärasid teiseks poolaastaks enne I jao punktis 1 nimetatud tähtaega. Teise poolaasta piirmäärad jaotab direktor lepinguosaliste vahel proportsionaalselt vastavalt kõnealuste lepinguosaliste jurisdiktsiooni all olevatele laevadele, mille suhtes kohaldatakse käesolevat punkti. Piirmäärad, mille lepinguosalised kehtestavad oma jurisdiktsiooni all olevatele laevadele teiseks poolaastaks, ei või olla suuremad kui üks kolmandik keskmisest delfiinide hukkumise piirmäärast, mis on arvutatud I jao punkti 5 kohaselt. Sellised laevad ei tohi delfiine püüda enne kõnealuse aasta 1. juulit.

| 3. | Iga lepinguosaline võib oma nõuetele vastavate ning käesoleva lisa I jao punkti 2 kriteeriume täitvate laevade piirmäärasid suurendada või vähendada, tingimusel, et ühelegi laevale kehtestatav muudetud piirmäär ei ületa 50 % talle algselt kehtestatud piirmäärast, välja arvatud juhul, kui tema näitajad delfiinide hukkumise vähendamisel, mida mõõdab rahvusvaheline vaekogu eelnevate aastate andmete põhjal, on üle 60 % kogu rahvusvahelise laevastiku näitajatest. Kui lepinguosaline muudab piirmäärasid, teatab ta sellest direktorile hiljemalt 20. maiks ja muudatused ei jõustu enne, kui direktorit on teavitatud. |
| --- | --- |

3.

Iga lepinguosaline võib oma nõuetele vastavate ning käesoleva lisa I jao punkti 2 kriteeriume täitvate laevade piirmäärasid suurendada või vähendada, tingimusel, et ühelegi laevale kehtestatav muudetud piirmäär ei ületa 50 % talle algselt kehtestatud piirmäärast, välja arvatud juhul, kui tema näitajad delfiinide hukkumise vähendamisel, mida mõõdab rahvusvaheline vaekogu eelnevate aastate andmete põhjal, on üle 60 % kogu rahvusvahelise laevastiku näitajatest. Kui lepinguosaline muudab piirmäärasid, teatab ta sellest direktorile hiljemalt 20. maiks ja muudatused ei jõustu enne, kui direktorit on teavitatud.

| 4. | Lepinguosaline ei või suurendada delfiinide hukkumise piirmäära, kui rahvusvaheline vaekogu on kindlaks teinud ja lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all on laev, nõustub, et kõnealuse aasta või eelneva aasta jooksul on:






  a) | laev püüdnud kala vaatlejata; |
| --- | --- | --- |

4.

Lepinguosaline ei või suurendada delfiinide hukkumise piirmäära, kui rahvusvaheline vaekogu on kindlaks teinud ja lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all on laev, nõustub, et kõnealuse aasta või eelneva aasta jooksul on:

a)

laev püüdnud kala vaatlejata;

| b) | laev püüdnud delfiine delfiinide hukkumise piirmäära omamata; |
| --- | --- |

b)

laev püüdnud delfiine delfiinide hukkumise piirmäära omamata;

| c) | laev püüdnud delfiine pärast talle kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäära ületamist; |
| --- | --- |

c)

laev püüdnud delfiine pärast talle kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäära ületamist;

| d) | laev teadlikult püüdnud keelatud delfiinikogukonnast; |
| --- | --- |

d)

laev teadlikult püüdnud keelatud delfiinikogukonnast;

| e) | kapten, meeskond või laevaomanik toime pannud mõne käesoleva lepingu II lisa punkti 6 alapunktis f nimetatud toimingu; |
| --- | --- |

e)

kapten, meeskond või laevaomanik toime pannud mõne käesoleva lepingu II lisa punkti 6 alapunktis f nimetatud toimingu;

| f) | laev tegelenud karistatava öise püügiga; või |
| --- | --- |

f)

laev tegelenud karistatava öise püügiga; või

| g) | laev mis tahes delfiinidega seotud kalapüügi etapis kasutanud lõhkeainet. |
| --- | --- |

g)

laev mis tahes delfiinidega seotud kalapüügi etapis kasutanud lõhkeainet.

Alapunktides a, b, c, d, f ja g kirjeldatud rikkumiste puhul loetakse, et lepingosaline on rahvusvahelise vaekogu otsusega nõus, kui ta ei esita vastulauset kuue kuu jooksul pärast rahvusvahelise vaekogu teadet võimalikust rikkumisest. Alapunktis e kirjeldatud rikkumise puhul loetakse, et lepingosaline on rahvusvahelise vaekogu otsusega nõus, kui ta ei esita vastulauset 12 kuu jooksul pärast rahvusvahelise vaekogu asjaomast teadet.

Lepinguosalise teadet selle kohta, et võimalikku rikkumist uuritakse, käsitatakse käesoleva punkti kohaldamisel vastuväitena juhul, kui sekretariaat saab teate kätte enne asjakohase kuue või kaheteistkümne kuu möödumist.

Sellistel juhtudel loetakse, et lepingosaline on rikkumisega nõus, kui ta ei lõpeta uurimist ega esita lõpptulemusi rahvusvahelisele vaekogule kahe aasta jooksul alates kuupäevast, mil rikkumisest lepinguosalisele teatati, välja arvatud järgmises punktis ette nähtud juhud.

Kui kõnealune lepinguosaline ei saa uurimist lõpetada kahe aasta jooksul, esitab ta rahvusvahelisele vaekogule uurimise ajakohastatud ülevaate ning uurimise lõpetamise arvatava tähtpäeva. Lepinguosaline esitab sellise ettekande igal rahvusvahelise vaekogu koosolekul seni, kuni juhtum on lahendatud. Kui ettekannet ei esitata, loetakse lepinguosaline kõnealuse võimaliku rikkumisega nõustunuks. Sekretariaat teavitab asjaomast lepinguosalist juhtumitest, mille puhul tähtaeg hakkab lõppema ning teavet on vaja ajakohastada.

| 5. | Laev ei vasta nõuetele, mille alusel lepinguosaline saaks eraldada täiendavaid piirmäärasid, kui selle pardal ei ole aasta ringi kõiki nõutud delfiinide ohutust tagavaid püügivahendeid ja seadmeid; piirmäärasid ei tohi suurendada ka laevadel, mis on ületanud oma esialgse piirmäära enne 1. aprilli, välja arvatud juhul, kui lepinguosaliste koosolek on rahvusvahelise vaekoguga nõu pidades otsustanud, et sellise olukorra põhjustas vääramatu jõud või erakorralised asjaolud. |
| --- | --- |

5.

Laev ei vasta nõuetele, mille alusel lepinguosaline saaks eraldada täiendavaid piirmäärasid, kui selle pardal ei ole aasta ringi kõiki nõutud delfiinide ohutust tagavaid püügivahendeid ja seadmeid; piirmäärasid ei tohi suurendada ka laevadel, mis on ületanud oma esialgse piirmäära enne 1. aprilli, välja arvatud juhul, kui lepinguosaliste koosolek on rahvusvahelise vaekoguga nõu pidades otsustanud, et sellise olukorra põhjustas vääramatu jõud või erakorralised asjaolud.

| 6. | Kui laev ületab teataval aastal talle kehtestatud ning käesoleva lisa kohaselt kohandatud piirmäära ning kui rahvusvaheline vaekogu ei näe ette teisiti, arvab lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni alla laev kuulub, kõnealuse ületatud koguse ja lisaks 50 % sellest kogusest maha sellele laevale järgmisteks aastateks rahvusvahelise vaekogu poolt sätestataval viisil kehtestatavatest delfiinide hukkumise piirmääradest. |
| --- | --- |

6.

Kui laev ületab teataval aastal talle kehtestatud ning käesoleva lisa kohaselt kohandatud piirmäära ning kui rahvusvaheline vaekogu ei näe ette teisiti, arvab lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni alla laev kuulub, kõnealuse ületatud koguse ja lisaks 50 % sellest kogusest maha sellele laevale järgmisteks aastateks rahvusvahelise vaekogu poolt sätestataval viisil kehtestatavatest delfiinide hukkumise piirmääradest.

| 7. | Kui laev saavutab või ületab mis tahes ajal talle kehtestatud või käesoleva lisa kohaselt kohandatud piirmäära, lõpetab laev kohe delfiinidega koos esineva tuuni püügi.. |
| --- | --- |

7.

Kui laev saavutab või ületab mis tahes ajal talle kehtestatud või käesoleva lisa kohaselt kohandatud piirmäära, lõpetab laev kohe delfiinidega koos esineva tuuni püügi..

IV.   RAKENDAMINE

| 1. | Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lisaga kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäärade süsteemi rakendamisel ei ületata III lisas kindlaks määratud aastaseid delfiinide hukkumise ülempiire kogukonna kohta. |
| --- | --- |

1.

Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lisaga kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäärade süsteemi rakendamisel ei ületata III lisas kindlaks määratud aastaseid delfiinide hukkumise ülempiire kogukonna kohta.

| 2. | Kui tegemist on ebatavaliste või erakorraliste asjaoludega, mida käesolevas lisas ei ole käsitletud, võivad lepinguosalised võtta piirmäärade süsteemi rakendamiseks rahvusvahelise vaekogu soovitatud asjakohaseid meetmeid, mis on kooskõlas käesoleva lisa sätetega. |
| --- | --- |

2.

Kui tegemist on ebatavaliste või erakorraliste asjaoludega, mida käesolevas lisas ei ole käsitletud, võivad lepinguosalised võtta piirmäärade süsteemi rakendamiseks rahvusvahelise vaekogu soovitatud asjakohaseid meetmeid, mis on kooskõlas käesoleva lisa sätetega.

| 3. | Kui teataval aastal suureneb hukkumiste arv rahvusvahelise vaekogu arvamuse kohaselt märkimisväärselt, soovitab rahvusvaheline vaekogu korraldada lepinguosaliste koosoleku, kus uuritakse ja tehakse kindlaks hukkumiste põhjused ja töötatakse välja meetmed nende põhjustega tegelemiseks. |
| --- | --- |

3.

Kui teataval aastal suureneb hukkumiste arv rahvusvahelise vaekogu arvamuse kohaselt märkimisväärselt, soovitab rahvusvaheline vaekogu korraldada lepinguosaliste koosoleku, kus uuritakse ja tehakse kindlaks hukkumiste põhjused ja töötatakse välja meetmed nende põhjustega tegelemiseks.

V LISA

TEADUSLIK NÕUANDEKOGU

| 1. | Lepinguosalised peavad ülal La Jolla kokkuleppe kohaselt loodud teaduslikku nõuandekogu, mis koosneb tehnikaala asjatundjatest ja abistab direktorit järgmistes uuringutega seotud küsimustes:






  a) | kuidas muuta praegust seinnoodapüügitehnoloogiat nii, et sellega seotud delfiinide hukkumine väheneks, |
| --- | --- | --- |

1.

Lepinguosalised peavad ülal La Jolla kokkuleppe kohaselt loodud teaduslikku nõuandekogu, mis koosneb tehnikaala asjatundjatest ja abistab direktorit järgmistes uuringutega seotud küsimustes:

a)

kuidas muuta praegust seinnoodapüügitehnoloogiat nii, et sellega seotud delfiinide hukkumine väheneks,

| b) | kuidas leida alternatiivseid püügiviise suure kulduim-tuuni püüdmiseks. |
| --- | --- |

b)

kuidas leida alternatiivseid püügiviise suure kulduim-tuuni püüdmiseks.

| 2. | Nõuandekogu ülesanded ja kohustused on:






  a) | tulla kokku vähemalt üks kord aastas; |
| --- | --- | --- |

2.

Nõuandekogu ülesanded ja kohustused on:

a)

tulla kokku vähemalt üks kord aastas;

| b) | vaadata läbi IATTC kavad, ettepanekud ja uurimisprogrammid, et need vastaksid punktis 1 sätestatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

b)

vaadata läbi IATTC kavad, ettepanekud ja uurimisprogrammid, et need vastaksid punktis 1 sätestatud eesmärkidele;

| c) | nõustada direktorit punktis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks korraldatavate uuringute kavandamisel, edendamisel ja juhtimisel; ja |
| --- | --- |

c)

nõustada direktorit punktis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks korraldatavate uuringute kavandamisel, edendamisel ja juhtimisel; ja

| d) | abistada direktorit uuringuteks vajalike rahastamisallikate leidmisel. |
| --- | --- |

d)

abistada direktorit uuringuteks vajalike rahastamisallikate leidmisel.

| 3. | Nõuandekogus on kõige rohkem 10 liiget, kellest kõige rohkem kaks võivad olla samast riigist ning kes on valitud teadlaste, kalapüügivahendite asjatundjate, kalatööstuse esindajate ja keskkonnaspetsialistide rahvusvahelisest kogukonnast. Direktor teeb ettepaneku nõuandekogu liikmete kohta, lähtudes nende tehnilisest asjatundlikkusest, ning lepinguosalised peavad iga liikme heaks kiitma. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekogus on kõige rohkem 10 liiget, kellest kõige rohkem kaks võivad olla samast riigist ning kes on valitud teadlaste, kalapüügivahendite asjatundjate, kalatööstuse esindajate ja keskkonnaspetsialistide rahvusvahelisest kogukonnast. Direktor teeb ettepaneku nõuandekogu liikmete kohta, lähtudes nende tehnilisest asjatundlikkusest, ning lepinguosalised peavad iga liikme heaks kiitma.

VI LISA

RIIKLIKUD TEADUSLIKUD NÕUANDEKOMITEED

| 1. | Käesoleva lepingu XI artikli kohaselt loodud riiklike nõuandekomiteede ülesanneteks on muu hulgas:






  — | võtta vastu ja vaadata läbi asjakohased andmed, sealhulgas andmed, mille direktor on esitanud siseriiklikele asutustele; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva lepingu XI artikli kohaselt loodud riiklike nõuandekomiteede ülesanneteks on muu hulgas:

—

võtta vastu ja vaadata läbi asjakohased andmed, sealhulgas andmed, mille direktor on esitanud siseriiklikele asutustele;

| — | anda nõu ja esitada soovitusi oma valitsusele selliste meetmete ja toimingute kohta, mida tuleks võtta, et kaitsta ja majandada mere elusressursse lepinguga reguleeritavas piirkonnas; |
| --- | --- |

—

anda nõu ja esitada soovitusi oma valitsusele selliste meetmete ja toimingute kohta, mida tuleks võtta, et kaitsta ja majandada mere elusressursse lepinguga reguleeritavas piirkonnas;

| — | esitada oma valitsusele soovitusi uurimisvajaduste asjus, sealhulgas uurimiste kohta, mis käsitlevad ökosüsteeme, klimaatilisi, keskkonnaalaseid ja sotsiaalmajanduslikke tegureid, kalapüügi mõju ja käesolevas lepingus kaalutud meetmete mõju, püügitehnikaid ja -tavasid, püügivahendite tehnoloogiat, sealhulgas selektiivsete, keskkonnaohutute ja tasuvate kalapüügivahendite väljatöötamine ja kasutamine, ning koordineerida ja toetada kõnealust uurimistööd; |
| --- | --- |

—

esitada oma valitsusele soovitusi uurimisvajaduste asjus, sealhulgas uurimiste kohta, mis käsitlevad ökosüsteeme, klimaatilisi, keskkonnaalaseid ja sotsiaalmajanduslikke tegureid, kalapüügi mõju ja käesolevas lepingus kaalutud meetmete mõju, püügitehnikaid ja -tavasid, püügivahendite tehnoloogiat, sealhulgas selektiivsete, keskkonnaohutute ja tasuvate kalapüügivahendite väljatöötamine ja kasutamine, ning koordineerida ja toetada kõnealust uurimistööd;

| — | korraldada 1998. aasta lõpuks või võimalikult peatselt pärast seda teaduslik läbivaatus ja hindamine, mis käsitleb arengut 2001. aastaks püstitatud eesmärgi suunas, milleks on saavutada aastaseks delfiinide hukkumise ülempiiriks kogukonna kohta 0,1 % Nmin, ning esitada oma valitsusele asjakohased soovitused kõnealuste läbivaatuste ja hindamiste kohta ning korraldada aastal 2001 käesoleva lepinguga ettenähtud täiendavad hindamised; |
| --- | --- |

—

korraldada 1998. aasta lõpuks või võimalikult peatselt pärast seda teaduslik läbivaatus ja hindamine, mis käsitleb arengut 2001. aastaks püstitatud eesmärgi suunas, milleks on saavutada aastaseks delfiinide hukkumise ülempiiriks kogukonna kohta 0,1 % Nmin, ning esitada oma valitsusele asjakohased soovitused kõnealuste läbivaatuste ja hindamiste kohta ning korraldada aastal 2001 käesoleva lepinguga ettenähtud täiendavad hindamised;

| — | tagada lepinguosaliste ja riiklike nõuandekomiteede vahel korrapärane ja õigeaegne teabevahetus, mis käsitleb tuuniga koos esinevate liikide püüki ja kaaspüüki, sealhulgas andmeid delfiinide hukkumise kohta, et töötada välja kaitset ja majandamist käsitlevad soovitused oma riigi valitsusele, samuti täitemenetlust ja teadusuuringuid käsitlevad soovitused, rikkumata sealjuures ärisaladuse suhtes kehtivaid konfidentsiaalsusnõudeid; |
| --- | --- |

—

tagada lepinguosaliste ja riiklike nõuandekomiteede vahel korrapärane ja õigeaegne teabevahetus, mis käsitleb tuuniga koos esinevate liikide püüki ja kaaspüüki, sealhulgas andmeid delfiinide hukkumise kohta, et töötada välja kaitset ja majandamist käsitlevad soovitused oma riigi valitsusele, samuti täitemenetlust ja teadusuuringuid käsitlevad soovitused, rikkumata sealjuures ärisaladuse suhtes kehtivaid konfidentsiaalsusnõudeid;

| — | vajaduse korral nõu pidada teiste ekspertidega, et koguda võimalikult palju teavet, millest võiks olla kasu käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks; ja |
| --- | --- |

—

vajaduse korral nõu pidada teiste ekspertidega, et koguda võimalikult palju teavet, millest võiks olla kasu käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks; ja

| — | täita muid ülesandeid, mida vastava riigi valitsus on ette näinud. |
| --- | --- |

—

täita muid ülesandeid, mida vastava riigi valitsus on ette näinud.

| 2. | Riiklike nõuandekomiteede aruanded, sealhulgas aruanne nende koostööd käsitleva koosoleku kohta, tehakse lepinguosalistele ja avalikkusele kättesaadavaks nii, et järgitakse kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid. |
| --- | --- |

2.

Riiklike nõuandekomiteede aruanded, sealhulgas aruanne nende koostööd käsitleva koosoleku kohta, tehakse lepinguosalistele ja avalikkusele kättesaadavaks nii, et järgitakse kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid.

| 3. | Lisaks XI artikli punkti 3 kohaselt korraldatavatele koosolekutele võib direktor kokku kutsuda koosolekuid, mille eesmärk on aidata kaasa riiklike nõuandekomiteede omavahelistele nõupidamistele. |
| --- | --- |

3.

Lisaks XI artikli punkti 3 kohaselt korraldatavatele koosolekutele võib direktor kokku kutsuda koosolekuid, mille eesmärk on aidata kaasa riiklike nõuandekomiteede omavahelistele nõupidamistele.

| 4. | Riiklike nõuandekomiteede koosolekute ülesanne on:






  — | vahetada teavet; |
| --- | --- | --- |

4.

Riiklike nõuandekomiteede koosolekute ülesanne on:

—

vahetada teavet;

| — | kontrollida käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks korraldatud IATTC uuringuid; ja |
| --- | --- |

—

kontrollida käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks korraldatud IATTC uuringuid; ja

| — | esitada direktorile soovitusi edaspidi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks korraldatava uurimisprogrammi kohta. |
| --- | --- |

—

esitada direktorile soovitusi edaspidi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks korraldatava uurimisprogrammi kohta.

| 5. | Iga lepinguosaline määrab riikliku nõuandekomitee liikmed, kes koosolekul osalevad. |
| --- | --- |

5.

Iga lepinguosaline määrab riikliku nõuandekomitee liikmed, kes koosolekul osalevad.

VII LISA

RAHVUSVAHELINE VAEKOGU

| 1. | Vastavalt käesoleva lepingu XII artiklile on rahvusvahelisel vaekogul järgmised ülesanded:






  a) | koostada igal aastal selliste laevade loend, mis vastavad delfiinide hukkumise piirmäära saamise nõuetele vastavalt IV lisa tingimustele; |
| --- | --- | --- |

1.

Vastavalt käesoleva lepingu XII artiklile on rahvusvahelisel vaekogul järgmised ülesanded:

a)

koostada igal aastal selliste laevade loend, mis vastavad delfiinide hukkumise piirmäära saamise nõuetele vastavalt IV lisa tingimustele;

| b) | analüüsida rahvusvahelise vaekogu esitatud aruandeid, mis käsitlevad kõikide käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvate laevade tuunipüügiretki; |
| --- | --- |

b)

analüüsida rahvusvahelise vaekogu esitatud aruandeid, mis käsitlevad kõikide käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvate laevade tuunipüügiretki;

| c) | teha kindlaks võimalikud rikkumised vastavalt lepinguosaliste koosolekul heakskiidetud võimalike rikkumiste loendile; |
| --- | --- |

c)

teha kindlaks võimalikud rikkumised vastavalt lepinguosaliste koosolekul heakskiidetud võimalike rikkumiste loendile;

| d) | teavitada direktori kaudu iga lepinguosalist tema lipu alla sõitvate või tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate laevade võimalikest rikkumistest ja võtta vastu asjaomase lepinguosalise teave võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

d)

teavitada direktori kaudu iga lepinguosalist tema lipu alla sõitvate või tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate laevade võimalikest rikkumistest ja võtta vastu asjaomase lepinguosalise teave võetud meetmete kohta;

| e) | pidada ajakohastatud protokolli meetmete kohta, mida lepinguosalised on võtnud kalalaevade kaptenitele vajaliku koolituse andmiseks, samuti pidada igalt lepinguosaliselt saadud teabe põhjal loendit selliste kalalaevakaptenite kohta, kes peavad täitma kehtestatud tehnilisi nõudeid; |
| --- | --- |

e)

pidada ajakohastatud protokolli meetmete kohta, mida lepinguosalised on võtnud kalalaevade kaptenitele vajaliku koolituse andmiseks, samuti pidada igalt lepinguosaliselt saadud teabe põhjal loendit selliste kalalaevakaptenite kohta, kes peavad täitma kehtestatud tehnilisi nõudeid;

| f) | soovitada lepinguosaliste koosolekule asjakohaseid meetmeid käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks, eelkõige püügivahendite, seadmete ja püügitehnika osas, pidades silmas tehnoloogilisi parandusi, samuti luua kaptenitele ja meeskondadele asjakohased stiimulid käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

f)

soovitada lepinguosaliste koosolekule asjakohaseid meetmeid käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks, eelkõige püügivahendite, seadmete ja püügitehnika osas, pidades silmas tehnoloogilisi parandusi, samuti luua kaptenitele ja meeskondadele asjakohased stiimulid käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks;

| g) | koostada ja esitada lepinguosaliste koosolekule aastaaruanne laevade tegevuse nende aspektide kohta, mis on seotud käesoleva lepingu rakendamisega, sealhulgas kokkuvõte võimalikest rikkumistest ja lepinguosaliste võetud meetmetest; |
| --- | --- |

g)

koostada ja esitada lepinguosaliste koosolekule aastaaruanne laevade tegevuse nende aspektide kohta, mis on seotud käesoleva lepingu rakendamisega, sealhulgas kokkuvõte võimalikest rikkumistest ja lepinguosaliste võetud meetmetest;

| h) | soovitada lepinguosalistele, kuidas järk-järgult vähendada delfiinide hukkumist seoses kalapüügiga lepinguga reguleeritavas piirkonnas; ja |
| --- | --- |

h)

soovitada lepinguosalistele, kuidas järk-järgult vähendada delfiinide hukkumist seoses kalapüügiga lepinguga reguleeritavas piirkonnas; ja

| i) | täita muid lepinguosaliste koosoleku määratud ülesandeid. |
| --- | --- |

i)

täita muid lepinguosaliste koosoleku määratud ülesandeid.

| 2. | Rahvusvahelise vaekogu koosseisus on lepinguosaliste esindajad (edaspidi “valitsusi esindavad liikmed”), kolm selliste valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide esindajat, millel on tunnustatud pädevus käesoleva lepinguga seotud küsimustes ja mille tegutsemiskoht asub mõne lepinguosalise territooriumil, ning kolm esindajat tuunikala töötlevatest ettevõtetest, mis tegutsevad lepinguosaliste jurisdiktsiooni all lepinguga reguleeritavas piirkonnas (edaspidi “valitsusvälised liikmed”). |
| --- | --- |

2.

Rahvusvahelise vaekogu koosseisus on lepinguosaliste esindajad (edaspidi “valitsusi esindavad liikmed”), kolm selliste valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide esindajat, millel on tunnustatud pädevus käesoleva lepinguga seotud küsimustes ja mille tegutsemiskoht asub mõne lepinguosalise territooriumil, ning kolm esindajat tuunikala töötlevatest ettevõtetest, mis tegutsevad lepinguosaliste jurisdiktsiooni all lepinguga reguleeritavas piirkonnas (edaspidi “valitsusvälised liikmed”).

| 3. | Valitsusväliste liikmete ametiaeg on kaks aastat alates esimesest rahvusvahelise vaekogu koosolekust, mis nende valimisele järgneb. |
| --- | --- |

3.

Valitsusväliste liikmete ametiaeg on kaks aastat alates esimesest rahvusvahelise vaekogu koosolekust, mis nende valimisele järgneb.

| 4. | Valitsusvälised liikmed valitakse järgmise korra kohaselt:






  a) | asjaomased valitsusvälised organisatsioonid võivad 60 päeva enne valitsusvälise liikme ametiaja lõppu esitada direktorile uued liikmekandidaadid. Esitada tuleb ka iga kandidaadi elulookirjeldus. Valitsusväliseid liikmeid võib korduvalt ametisse nimetada; |
| --- | --- | --- |

4.

Valitsusvälised liikmed valitakse järgmise korra kohaselt:

a)

asjaomased valitsusvälised organisatsioonid võivad 60 päeva enne valitsusvälise liikme ametiaja lõppu esitada direktorile uued liikmekandidaadid. Esitada tuleb ka iga kandidaadi elulookirjeldus. Valitsusväliseid liikmeid võib korduvalt ametisse nimetada;

| b) | kui direktor on kandidaatide andmed vastu võtnud, edastab ta need 10 päeva jooksul kirjalikult lepinguosalistele. Lepinguosalised saadavad direktorile oma hääled 20 päeva jooksul alates andmete väljasaatmisest. Sellise hääletamise tulemusena osutuvad valituks kolm kõige enam hääli saanud kandidaati igast valitsusvälisest sektorist; häälte poolest neljandaks jäänud kandidaat nimetatakse asendusliikmeks. Võrdse häälte arvu korral peab direktor paluma lepinguosalistel uuesti hääletada, et liige ja asendusliige kindlaks määrata; |
| --- | --- |

b)

kui direktor on kandidaatide andmed vastu võtnud, edastab ta need 10 päeva jooksul kirjalikult lepinguosalistele. Lepinguosalised saadavad direktorile oma hääled 20 päeva jooksul alates andmete väljasaatmisest. Sellise hääletamise tulemusena osutuvad valituks kolm kõige enam hääli saanud kandidaati igast valitsusvälisest sektorist; häälte poolest neljandaks jäänud kandidaat nimetatakse asendusliikmeks. Võrdse häälte arvu korral peab direktor paluma lepinguosalistel uuesti hääletada, et liige ja asendusliige kindlaks määrata;

| c) | kui valitsusväline koht jääb kestvalt vabaks liikme surma, ametist lahkumise või kolmelt järjestikuselt rahvusvahelise vaekogu koosolekult puudumise tõttu, täidab asendusliige selle ametikoha kuni selle liikme ametiaja lõpuni. Kandidaat, kes jäi alapunktides a ja b nimetatud valimistel häälte poolest viiendaks, määratakse asendusliikmeks. Kui vabaneb veel kohti, teatab direktor sellest asjaomastele valitsusvälistele organisatsioonidele nii, et neil oleks võimalik esitada uued kandidaadid vastavalt alapunktides a ja b sätestatud valimiskorrale; |
| --- | --- |

c)

kui valitsusväline koht jääb kestvalt vabaks liikme surma, ametist lahkumise või kolmelt järjestikuselt rahvusvahelise vaekogu koosolekult puudumise tõttu, täidab asendusliige selle ametikoha kuni selle liikme ametiaja lõpuni. Kandidaat, kes jäi alapunktides a ja b nimetatud valimistel häälte poolest viiendaks, määratakse asendusliikmeks. Kui vabaneb veel kohti, teatab direktor sellest asjaomastele valitsusvälistele organisatsioonidele nii, et neil oleks võimalik esitada uued kandidaadid vastavalt alapunktides a ja b sätestatud valimiskorrale;

| d) | iga asendusliige võib rahvusvahelise vaekogu koosolekutel osaleda, kuid tal ei ole sõnaõigust, kui kõik tema sektorit esindavad liikmed on kohal. |
| --- | --- |

d)

iga asendusliige võib rahvusvahelise vaekogu koosolekutel osaleda, kuid tal ei ole sõnaõigust, kui kõik tema sektorit esindavad liikmed on kohal.

| 5. | Rahvusvaheline vaekogu peab aastas vähemalt kolm koosolekut, millest üks peetakse eelistatavalt koos lepinguosaliste korralise koosolekuga. |
| --- | --- |

5.

Rahvusvaheline vaekogu peab aastas vähemalt kolm koosolekut, millest üks peetakse eelistatavalt koos lepinguosaliste korralise koosolekuga.

| 6. | Rahvusvaheline vaekogu võib korraldada lisakoosolekuid vähemalt kahe lepinguosalise taotlusel, tingimusel et enamik lepinguosalisi toetab seda taotlust. |
| --- | --- |

6.

Rahvusvaheline vaekogu võib korraldada lisakoosolekuid vähemalt kahe lepinguosalise taotlusel, tingimusel et enamik lepinguosalisi toetab seda taotlust.

| 7. | Rahvusvahelise vaekogu koosolekuid juhatab eesistuja, kes valitakse iga koosoleku alguses valitsusi esindavate liikmete poolt ning kes otsustab töökorraga seotud küsimused. Igal liikmel on õigus nõuda, et eesistuja otsused võetakse vastu käesoleva lisa punkti 9 kohaselt. |
| --- | --- |

7.

Rahvusvahelise vaekogu koosolekuid juhatab eesistuja, kes valitakse iga koosoleku alguses valitsusi esindavate liikmete poolt ning kes otsustab töökorraga seotud küsimused. Igal liikmel on õigus nõuda, et eesistuja otsused võetakse vastu käesoleva lisa punkti 9 kohaselt.

| 8. | Koosolekud peetakse hispaania ja inglise keeles ning rahvusvahelise vaekogu dokumendid koostatakse nendes kahes keeles. |
| --- | --- |

8.

Koosolekud peetakse hispaania ja inglise keeles ning rahvusvahelise vaekogu dokumendid koostatakse nendes kahes keeles.

| 9. | Rahvusvahelise vaekogu koosoleku otsused võetakse vastu valitsusi esindavate liikmete konsensuse alusel. |
| --- | --- |

9.

Rahvusvahelise vaekogu koosoleku otsused võetakse vastu valitsusi esindavate liikmete konsensuse alusel.

| 10. | Rahvusvahelise vaekogu koosolekutel osalemise suhtes kehtivad järgmised kriteeriumid:






  a) | rahvusvahelise vaekogu koosolekul osalevate isikute arv lepinguosalise delegatsiooni koosseisus ei ole piiratud; |
| --- | --- | --- |

10.

Rahvusvahelise vaekogu koosolekutel osalemise suhtes kehtivad järgmised kriteeriumid:

a)

rahvusvahelise vaekogu koosolekul osalevate isikute arv lepinguosalise delegatsiooni koosseisus ei ole piiratud;

| b) | iga IATTC liikmesriiki või käesolevale lepingule allakirjutanud võib esindada vaatleja; |
| --- | --- |

b)

iga IATTC liikmesriiki või käesolevale lepingule allakirjutanud võib esindada vaatleja;

| c) | iga riiki, kes ei ole IATTC liikmesriik, ja iga riiki või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni, kes ei ole käesoleva lepingu osaline, võib esindada vaatleja, kui sellest on rahvusvahelise vaekogu valitsusi esindavatele liikmetele ette teatatud ja kui keegi neist ei ole kirjalikku vastulauset esitanud; |
| --- | --- |

c)

iga riiki, kes ei ole IATTC liikmesriik, ja iga riiki või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni, kes ei ole käesoleva lepingu osaline, võib esindada vaatleja, kui sellest on rahvusvahelise vaekogu valitsusi esindavatele liikmetele ette teatatud ja kui keegi neist ei ole kirjalikku vastulauset esitanud;

| d) | direktor võib kutsuda valitsusväliste organisatsioonide esindajaid osalema vaatlejatena, teatades sellest ette valitsusi esindavatele liikmetele ja kui keegi valitsusi esindavatest liikmetest ei ole esitanud kirjalikku vastulauset; |
| --- | --- |

d)

direktor võib kutsuda valitsusväliste organisatsioonide esindajaid osalema vaatlejatena, teatades sellest ette valitsusi esindavatele liikmetele ja kui keegi valitsusi esindavatest liikmetest ei ole esitanud kirjalikku vastulauset;

| e) | alapunktides c ja d kirjeldatud juhtudel ei avalda direktor, milline lepinguosaline on vastulause esitanud; |
| --- | --- |

e)

alapunktides c ja d kirjeldatud juhtudel ei avalda direktor, milline lepinguosaline on vastulause esitanud;

| f) | iga vaatlejat võib esindada kõige enam kaks isikut, kuid rahvusvahelise vaekogu valitsusi esindavate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega antud nõusolekul võib neid olla rohkem. |
| --- | --- |

f)

iga vaatlejat võib esindada kõige enam kaks isikut, kuid rahvusvahelise vaekogu valitsusi esindavate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega antud nõusolekul võib neid olla rohkem.

| 11. | Kiireloomulistel juhtudel ja piiramata käesoleva lisa punkti 9 kohaldamist, võib rahvusvaheline vaekogu otsuseid vastu võtta valitsusi esindavate liikmete kirjaliku hääletamise teel, kasutades järgmist korda:






  a) | ettepanek saadetakse kõikidele rahvusvahelise vaekogu liikmetele kirjalikult ja koos kõikide asjassepuutuvate dokumentidega vähemalt 14 päeva enne otsuse või meetme kavandatud jõustumiskuupäeva; hääled edastatakse direktorile vähemalt seitse päeva enne kavandatud jõustumiskuupäeva; |
| --- | --- | --- |

11.

Kiireloomulistel juhtudel ja piiramata käesoleva lisa punkti 9 kohaldamist, võib rahvusvaheline vaekogu otsuseid vastu võtta valitsusi esindavate liikmete kirjaliku hääletamise teel, kasutades järgmist korda:

a)

ettepanek saadetakse kõikidele rahvusvahelise vaekogu liikmetele kirjalikult ja koos kõikide asjassepuutuvate dokumentidega vähemalt 14 päeva enne otsuse või meetme kavandatud jõustumiskuupäeva; hääled edastatakse direktorile vähemalt seitse päeva enne kavandatud jõustumiskuupäeva;

| b) | ettepanek loetakse kiireloomuliseks, kui valitsusi esindavate liikmete lihthäälteenamus ei esita kirjalikku vastulauset; ettepanek võetakse vastu, kui ükski valitsusi esindavatest liikmetest ei esita kirjalikku vastulauset; ja |
| --- | --- |

b)

ettepanek loetakse kiireloomuliseks, kui valitsusi esindavate liikmete lihthäälteenamus ei esita kirjalikku vastulauset; ettepanek võetakse vastu, kui ükski valitsusi esindavatest liikmetest ei esita kirjalikku vastulauset; ja

| c) | direktor edastab ettepaneku koos selle juurde kuuluvate dokumentidega, võtab vastu ja loeb hääli ning teavitab rahvusvahelise vaekogu liikmeid hääletustulemustest kohe pärast hääletamise lõppu. |
| --- | --- |

c)

direktor edastab ettepaneku koos selle juurde kuuluvate dokumentidega, võtab vastu ja loeb hääli ning teavitab rahvusvahelise vaekogu liikmeid hääletustulemustest kohe pärast hääletamise lõppu.

| 12. | Direktor täidab sekretäri kohustusi, milleks on:






  a) | abistada rahvusvahelist vaekogu koosolekute kokkukutsumisel ja korraldamisel; |
| --- | --- | --- |

12.

Direktor täidab sekretäri kohustusi, milleks on:

a)

abistada rahvusvahelist vaekogu koosolekute kokkukutsumisel ja korraldamisel;

| b) | esitada rahvusvahelise vaekogu ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalikku teavet, sealhulgas vorme, mis on ette nähtud täitmiseks vaatlejarühmale, ja vorme, mis käsitlevad andmeid laevade tegevuse, delfiinide hukkumise ning delfiinide ohutust tagavate seadmete ja püügivahendite olemasolu, seisukorra ja kasutamise kohta; |
| --- | --- |

b)

esitada rahvusvahelise vaekogu ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalikku teavet, sealhulgas vorme, mis on ette nähtud täitmiseks vaatlejarühmale, ja vorme, mis käsitlevad andmeid laevade tegevuse, delfiinide hukkumise ning delfiinide ohutust tagavate seadmete ja püügivahendite olemasolu, seisukorra ja kasutamise kohta;

| c) | protokollida kõik koosolekud ning koostada rahvusvahelise vaekogu tegevust käsitlevate eriaruannete ja dokumentide eelnõud; |
| --- | --- |

c)

protokollida kõik koosolekud ning koostada rahvusvahelise vaekogu tegevust käsitlevate eriaruannete ja dokumentide eelnõud;

| d) | esitada igale lepinguosalisele arutamiseks soovitused ja teave, mis käsitlevad tema jurisdiktsiooni all olevate laevade poolt toime pandud võimalikke rikkumisi, mille on kindlaks teinud rahvusvaheline vaekogu; |
| --- | --- |

d)

esitada igale lepinguosalisele arutamiseks soovitused ja teave, mis käsitlevad tema jurisdiktsiooni all olevate laevade poolt toime pandud võimalikke rikkumisi, mille on kindlaks teinud rahvusvaheline vaekogu;

| e) | edastada rahvusvahelisele vaekogule lepinguosalistelt saadud teave, mis käsitleb rahvusvahelise vaekogu poolt kindlaks tehtud võimalike rikkumiste suhtes võetud meetmeid; |
| --- | --- |

e)

edastada rahvusvahelisele vaekogule lepinguosalistelt saadud teave, mis käsitleb rahvusvahelise vaekogu poolt kindlaks tehtud võimalike rikkumiste suhtes võetud meetmeid;

| f) | avaldada rahvusvahelise vaekogu aastaaruanne ja teha see avalikkusele kättesaadavaks vastavalt lepinguosaliste koosoleku juhistele; |
| --- | --- |

f)

avaldada rahvusvahelise vaekogu aastaaruanne ja teha see avalikkusele kättesaadavaks vastavalt lepinguosaliste koosoleku juhistele;

| g) | esitada rahvusvahelise vaekogu liikmetele lepinguosalistelt saadud käesoleva lisa punkti 1 alapunktis e nimetatud teave; ja |
| --- | --- |

g)

esitada rahvusvahelise vaekogu liikmetele lepinguosalistelt saadud käesoleva lisa punkti 1 alapunktis e nimetatud teave; ja

| h) | täita muid lepinguosaliste määratud ülesandeid, mis on vajalikud rahvusvahelise vaekogu ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

h)

täita muid lepinguosaliste määratud ülesandeid, mis on vajalikud rahvusvahelise vaekogu ülesannete täitmiseks.

| 13. | Lepinguosaliste koosolek võib muuta rahvusvahelise vaekogu töökorda. Rahvusvaheline vaekogu võib esitada soovitusi muudatuste tegemiseks. |
| --- | --- |

13.

Lepinguosaliste koosolek võib muuta rahvusvahelise vaekogu töökorda. Rahvusvaheline vaekogu võib esitada soovitusi muudatuste tegemiseks.

| 14. | Rahvusvahelise vaekogu liikmed ja muud osalejad, keda on kutsutud osalema rahvusvahelise vaekogu koosolekutel vaatlejatena, käsitlevad kogu koosolekutel esitatud teavet käesoleva lepingu XVIII artiklis sätestatud konfidentsiaalsusnõuete kohaselt. |
| --- | --- |

14.

Rahvusvahelise vaekogu liikmed ja muud osalejad, keda on kutsutud osalema rahvusvahelise vaekogu koosolekutel vaatlejatena, käsitlevad kogu koosolekutel esitatud teavet käesoleva lepingu XVIII artiklis sätestatud konfidentsiaalsusnõuete kohaselt.

VIII LISA

LAEVADE TEGUTSEMISNÕUDED

| 1. | Käesolevas lisas tähendab:






  a) | siil – võrgu osa, mille sügavus on ligikaudu 11 meetrit; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

siil – võrgu osa, mille sügavus on ligikaudu 11 meetrit;

| b) | taandumine – toiming, millega kinnipüütud delfiinid vabastatakse, lülitades võrgu väljavõtmise ajal laeva mootori(d) tagasikäigule, mille tulemusena vette jäänud võrk moodustab kanali ja kanali ülaosas paiknev ülemine võrgunöör läheb vee alla; |
| --- | --- |

b)

taandumine – toiming, millega kinnipüütud delfiinid vabastatakse, lülitades võrgu väljavõtmise ajal laeva mootori(d) tagasikäigule, mille tulemusena vette jäänud võrk moodustab kanali ja kanali ülaosas paiknev ülemine võrgunöör läheb vee alla;

| c) | kimp – ülemine võrgunöör kokkukogutuna; |
| --- | --- |

c)

kimp – ülemine võrgunöör kokkukogutuna;

| d) | saagi koondamine – kalapüügitoimingute selline osa, kus saak koondatakse veepinna lähedale eesmärgiga see laeva pardale tõsta. |
| --- | --- |

d)

saagi koondamine – kalapüügitoimingute selline osa, kus saak koondatakse veepinna lähedale eesmärgiga see laeva pardale tõsta.

| 2. | Nõuded delfiinide ohutust tagavatele püügivahenditele ja -seadmeteleLepinguga reguleeritud piirkonnas tegutseval laeval, mille kandevõime on rohkem kui 363 tonni (400 lühikest tonni), peab olema:





  a) | seinnoot, mis on varustatud järgmiste omadustega delfiinide ohutust tagava kaitsevõrguga:






  i) | pikkus vähemalt 330 meetrit (mõõdetuna enne paigaldamist), kuid võrkude puhul, mis on sügavamad kui 18 siilu, tuleb kaitsevõrgu minimaalse pikkuse arvutamisel korrutada 18-meetrine pikkus nooda sügavuse siilude arvuga. Delfiinide ohutust tagav kaitsevõrk tuleb paigaldada nii, et see kataks taandumiskanali piki ülemist võrgunööri, alates vööri viimasest kokkutõmmatud kimbust ja jätkudes vähemalt kahel kolmandikul vahemaal taandumiskanali ülaserval kuni kohani, kus noot kinnitub laeva ahtri külge. Kaitsevõrk koosneb väiksesilmalisest võrgust, mille võrgusilma suurus venitades ei ole suurem kui 1 1/4 tolli (3,2 cm) ja mis ulatub ülemisest võrgunöörist vähemalt kahe siilu sügavusele; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

seinnoot, mis on varustatud järgmiste omadustega delfiinide ohutust tagava kaitsevõrguga:

i)

pikkus vähemalt 330 meetrit (mõõdetuna enne paigaldamist), kuid võrkude puhul, mis on sügavamad kui 18 siilu, tuleb kaitsevõrgu minimaalse pikkuse arvutamisel korrutada 18-meetrine pikkus nooda sügavuse siilude arvuga. Delfiinide ohutust tagav kaitsevõrk tuleb paigaldada nii, et see kataks taandumiskanali piki ülemist võrgunööri, alates vööri viimasest kokkutõmmatud kimbust ja jätkudes vähemalt kahel kolmandikul vahemaal taandumiskanali ülaserval kuni kohani, kus noot kinnitub laeva ahtri külge. Kaitsevõrk koosneb väiksesilmalisest võrgust, mille võrgusilma suurus venitades ei ole suurem kui 1 1/4 tolli (3,2 cm) ja mis ulatub ülemisest võrgunöörist vähemalt kahe siilu sügavusele;

| ii) | kumbki ots tähistatakse selgesti nähtava märgisega; |
| --- | --- |

ii)

kumbki ots tähistatakse selgesti nähtava märgisega;

| iii) | vahemaa korkide või ülemise võrgunööri ja väikese võrgusilmaga võrgu vahel ei või kuskil olla läbimõõdult suurem kui 1 3/8 tolli (3,5 cm); |
| --- | --- |

iii)

vahemaa korkide või ülemise võrgunööri ja väikese võrgusilmaga võrgu vahel ei või kuskil olla läbimõõdult suurem kui 1 3/8 tolli (3,5 cm);

| b) | vähemalt kolm töökorras kiirpaati, mis on varustatud puksiirköite või -postide ja puksiirtrossidega; |
| --- | --- |

b)

vähemalt kolm töökorras kiirpaati, mis on varustatud puksiirköite või -postide ja puksiirtrossidega;

| c) | töökorras parv, mida saab kasutada delfiinide vaatlemiseks ja vabastamiseks; |
| --- | --- |

c)

töökorras parv, mida saab kasutada delfiinide vaatlemiseks ja vabastamiseks;

| d) | vähemalt kaks töökorras maski, mida saab kasutada veealuseks vaatluseks; ja |
| --- | --- |

d)

vähemalt kaks töökorras maski, mida saab kasutada veealuseks vaatluseks; ja

| e) | töökorras kaugtulvar valgustugevusega vähemalt 140 000 luumenit. |
| --- | --- |

e)

töökorras kaugtulvar valgustugevusega vähemalt 140 000 luumenit.

| 3. | Delfiinide kaitse ning vabastamise nõuded ja keeludLepinguga reguleeritud piirkonnas tegutsev laev, mille kandevõime on rohkem kui 363 tonni (400 lühikest tonni), peab:





  a) | sooritama taandumise iga püügi puhul, kus saagi hulka on sattunud delfiine, kuni elavate delfiinide vabastamine võrgust ei ole selle meetodi abil enam võimalik. Taandumise ajal peab vähemalt üks meeskonnaliige tegelema delfiinide vabastamisega; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

sooritama taandumise iga püügi puhul, kus saagi hulka on sattunud delfiine, kuni elavate delfiinide vabastamine võrgust ei ole selle meetodi abil enam võimalik. Taandumise ajal peab vähemalt üks meeskonnaliige tegelema delfiinide vabastamisega;

| b) | tegema kõik võimaliku, et vabastada pärast taandumist võrku allesjäänud elusaid delfiine, nii et kõik elusad delfiinid saaksid vabaks enne saagi koondamist; |
| --- | --- |

b)

tegema kõik võimaliku, et vabastada pärast taandumist võrku allesjäänud elusaid delfiine, nii et kõik elusad delfiinid saaksid vabaks enne saagi koondamist;

| c) | mitte sulgema elusaid delfiine võrku ega tõstma neid pardale; |
| --- | --- |

c)

mitte sulgema elusaid delfiine võrku ega tõstma neid pardale;

| d) | vältima kalapüügitoimingute ajal kinnipüütud delfiinide vigastamist või surmamist; |
| --- | --- |

d)

vältima kalapüügitoimingute ajal kinnipüütud delfiinide vigastamist või surmamist;

| e) | lõpetama taandumise vähemalt 30 minutit pärast päikeseloojangut, mida lepinguosalised kontrollivad täpsetest ja usaldusväärsetest allikatest. Kui püük ei vasta sellistele nõuetele, loetakse see öiseks püügiks; |
| --- | --- |

e)

lõpetama taandumise vähemalt 30 minutit pärast päikeseloojangut, mida lepinguosalised kontrollivad täpsetest ja usaldusväärsetest allikatest. Kui püük ei vasta sellistele nõuetele, loetakse see öiseks püügiks;

| f) | mitte kasutama üheski delfiinidega seotud kalapüügi etapis mis tahes liiki lõhkeainet (veealuseid rakette ei loeta lõhkeaineks); |
| --- | --- |

f)

mitte kasutama üheski delfiinidega seotud kalapüügi etapis mis tahes liiki lõhkeainet (veealuseid rakette ei loeta lõhkeaineks);

| g) | mitte püüdma delfiine, kui delfiinide hukkumise piirmäär on saavutatud; |
| --- | --- |

g)

mitte püüdma delfiine, kui delfiinide hukkumise piirmäär on saavutatud;

| h) | tahtlikult delfiine mitte püüdma, kui laeval ei ole delfiinide hukkumise piirmäära; ja |
| --- | --- |

h)

tahtlikult delfiine mitte püüdma, kui laeval ei ole delfiinide hukkumise piirmäära; ja

| i) | kindlate ajavahemike järel võrke reguleerima, et delfiinide kaitsevõrk oleks taandamise ajal õiges kohas vastavalt rahvusvahelise vaekogu kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

i)

kindlate ajavahemike järel võrke reguleerima, et delfiinide kaitsevõrk oleks taandamise ajal õiges kohas vastavalt rahvusvahelise vaekogu kehtestatud kriteeriumidele.

Tuleb rõhutada, et eespool esitatud nõuded ei tohiks viia olukorrani, kus meeskonnaliikmed satuvad asjatult ohtu.

| 4. | Erandid






  a) | Kui laevale ei ole kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäära, on ta käesoleva lisa punkti 2 nõuetest vabastatud, samuti ei pea ta sooritama käesoleva lisa punktis 3 nimetatud taandumist, kui see lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all laev on, ei otsusta teisiti. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Kui laevale ei ole kehtestatud delfiinide hukkumise piirmäära, on ta käesoleva lisa punkti 2 nõuetest vabastatud, samuti ei pea ta sooritama käesoleva lisa punktis 3 nimetatud taandumist, kui see lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all laev on, ei otsusta teisiti.

| b) | Laev, mis on delfiine püüdnud tahtmatult, üritab need delfiinid vabastada tema kasutuses olevate vahenditega, kaasa arvatud saagi tagasilaskmine, ja võtab arvesse käesoleva lisa punkti 3 nõudeid. |
| --- | --- |

b)

Laev, mis on delfiine püüdnud tahtmatult, üritab need delfiinid vabastada tema kasutuses olevate vahenditega, kaasa arvatud saagi tagasilaskmine, ja võtab arvesse käesoleva lisa punkti 3 nõudeid.

| 5. | Vaatlejate kohtlemine
  Kaptenid, meeskond ja muu personal täidavad vaatlejate laeval viibimisega seotud kohustusi, mis on sätestatud II lisa punktis 6. |
| --- | --- |

5.

Kaptenid, meeskond ja muu personal täidavad vaatlejate laeval viibimisega seotud kohustusi, mis on sätestatud II lisa punktis 6.

| 6. | Laevad kandevõimega alla 363 tonni (400 lühikest tonni)
  Laev, mille kandevõime on 363 tonni (400 lühikest tonni) või vähem, ei tohi tahtlikult delfiine püüda. |
| --- | --- |

6.

Laev, mille kandevõime on 363 tonni (400 lühikest tonni) või vähem, ei tohi tahtlikult delfiine püüda.

IX LISA

TUUNISAAGI JÄLGIMISE JA KONTROLLIMISE PROGRAMMI OSAD

| 1. | Lepinguosalised kehtestavad V artikli punkti 1 alapunkti f kohaselt lepinguga reguleeritavas piirkonnast püütud tuunisaagi jälgimiseks ja kontrollimiseks programmi, mis koosneb järgmistest osadest:






  a) | kaaluarvestuse kasutamine püütud, maale toimetatud, töödeldud ja eksporditud tuunikala jälgimiseks; |
| --- | --- | --- |

1.

Lepinguosalised kehtestavad V artikli punkti 1 alapunkti f kohaselt lepinguga reguleeritavas piirkonnast püütud tuunisaagi jälgimiseks ja kontrollimiseks programmi, mis koosneb järgmistest osadest:

a)

kaaluarvestuse kasutamine püütud, maale toimetatud, töödeldud ja eksporditud tuunikala jälgimiseks;

| b) | täiendavad meetmed olemasoleva vaatlejasüsteemi parandamiseks, sealhulgas kriteeriumide kehtestamine väljaõppe ning järelevalve- ja aruandlussuutlikkuse ja -menetluste parandamise suhtes; |
| --- | --- |

b)

täiendavad meetmed olemasoleva vaatlejasüsteemi parandamiseks, sealhulgas kriteeriumide kehtestamine väljaõppe ning järelevalve- ja aruandlussuutlikkuse ja -menetluste parandamise suhtes;

| c) | sumba asukoha määramine, lastiruumi pitseerimise menetlus, järelevalve- ja kontrollimenetlused nii tekil kui sellest allpool või muude sama tõhusate meetodite rakendamine; |
| --- | --- |

c)

sumba asukoha määramine, lastiruumi pitseerimise menetlus, järelevalve- ja kontrollimenetlused nii tekil kui sellest allpool või muude sama tõhusate meetodite rakendamine;

| d) | laevadelt raadio ja faksi teel lähetatud tuunisaagi jälgimist ja kontrollimist käsitlevate teadete kohta aruandluse koostamine, nende teadete vastuvõtmine ja andmete salvestamine; |
| --- | --- |

d)

laevadelt raadio ja faksi teel lähetatud tuunisaagi jälgimist ja kontrollimist käsitlevate teadete kohta aruandluse koostamine, nende teadete vastuvõtmine ja andmete salvestamine;

| e) | sellise tuunisaagi jälgimine ja kontrollimine maalt kogu kalapüügi, ümberlaadimise ja konserveerimisprotsessi ajal, kasutades laevalt toimuva vaatlusprogrammi kaudu kalapüügiretkel kogutud andmeid; |
| --- | --- |

e)

sellise tuunisaagi jälgimine ja kontrollimine maalt kogu kalapüügi, ümberlaadimise ja konserveerimisprotsessi ajal, kasutades laevalt toimuva vaatlusprogrammi kaudu kalapüügiretkel kogutud andmeid;

| f) | püütud, maale toimetatud ja töödeldud tuunikalatoodete korrapärane kontrollimine ja kohapealne ülevaatamine; ja |
| --- | --- |

f)

püütud, maale toimetatud ja töödeldud tuunikalatoodete korrapärane kontrollimine ja kohapealne ülevaatamine; ja

| g) | kiire juurdepääsu tagamine asjaomastele andmetele. |
| --- | --- |

g)

kiire juurdepääsu tagamine asjaomastele andmetele.

| 2. | Iga lepinguosaline rakendab kõnealust programmi oma territooriumil, oma jurisdiktsiooni alla olevatel laevadel ja merepiirkondades, mille suhtes ta on suveräänne või omab suveräänseid õigusi ja jurisdiktsiooni. |
| --- | --- |

2.

Iga lepinguosaline rakendab kõnealust programmi oma territooriumil, oma jurisdiktsiooni alla olevatel laevadel ja merepiirkondades, mille suhtes ta on suveräänne või omab suveräänseid õigusi ja jurisdiktsiooni.

X LISA

VAATLEJATE LEPINGUOSALISTE KOOSOLEKUTEL OSALEMISE JUHISED JA KRITEERIUMID

| 1. | Direktor kutsub VIII artikli kohaselt kokku kutsutud lepinguosaliste koosolekule nende valitsustevaheliste organisatsioonide esindajad, kelle töö on seotud käesoleva lepingu rakendamisega, samuti mittelepinguosalised, kelle osalemine võiks edendada käesoleva lepingu rakendamist. |
| --- | --- |

1.

Direktor kutsub VIII artikli kohaselt kokku kutsutud lepinguosaliste koosolekule nende valitsustevaheliste organisatsioonide esindajad, kelle töö on seotud käesoleva lepingu rakendamisega, samuti mittelepinguosalised, kelle osalemine võiks edendada käesoleva lepingu rakendamist.

| 2. | Valitsusvälistel organisatsioonidel, kellel on tunnustatud pädevus käesoleva lepinguga seotud küsimustes, on õigus osaleda kõikidel VIII artikli kohaselt kokku kutsutud lepinguosaliste koosolekul vaatlejatena, välja arvatud nendel koosolekutel, kus osalevad ainult otsustajad või delegatsioonide juhid. |
| --- | --- |

2.

Valitsusvälistel organisatsioonidel, kellel on tunnustatud pädevus käesoleva lepinguga seotud küsimustes, on õigus osaleda kõikidel VIII artikli kohaselt kokku kutsutud lepinguosaliste koosolekul vaatlejatena, välja arvatud nendel koosolekutel, kus osalevad ainult otsustajad või delegatsioonide juhid.

| 3. | Valitsusväline organisatsioon, kes soovib osaleda vaatlejana lepinguosaliste koosolekul, teatab sellest direktorile vähemalt 50 päeva enne koosolekut. Direktor teatab lepinguosalistele selliste valitsusväliste organisatsioonide nimed vähemalt 45 päeva enne koosoleku algust. |
| --- | --- |

3.

Valitsusväline organisatsioon, kes soovib osaleda vaatlejana lepinguosaliste koosolekul, teatab sellest direktorile vähemalt 50 päeva enne koosolekut. Direktor teatab lepinguosalistele selliste valitsusväliste organisatsioonide nimed vähemalt 45 päeva enne koosoleku algust.

| 4. | Kui lepinguosaliste koosolekust teatatakse ette vähem kui 50 päeva, on direktoril kutsete saatmise suhtes paindlikumad võimalused. |
| --- | --- |

4.

Kui lepinguosaliste koosolekust teatatakse ette vähem kui 50 päeva, on direktoril kutsete saatmise suhtes paindlikumad võimalused.

| 5. | Valitsusväline organisatsioon võib koosolekul vaatlejana osaleda, kui lepinguosaliste enamik ei ole esitanud ametlikku kirjalikku vastulauset vähemalt 30 päeva enne kõnealuse koosoleku algust. |
| --- | --- |

5.

Valitsusväline organisatsioon võib koosolekul vaatlejana osaleda, kui lepinguosaliste enamik ei ole esitanud ametlikku kirjalikku vastulauset vähemalt 30 päeva enne kõnealuse koosoleku algust.

| 6. | Iga vaatlejana osaleja võib:






  a) | osaleda koosolekul kooskõlas käesoleva lisa punktiga 2, kuid mitte hääletada; |
| --- | --- | --- |

6.

Iga vaatlejana osaleja võib:

a)

osaleda koosolekul kooskõlas käesoleva lisa punktiga 2, kuid mitte hääletada;

| b) | koosoleku juhataja palvel esineda suuliste sõnavõttudega; |
| --- | --- |

b)

koosoleku juhataja palvel esineda suuliste sõnavõttudega;

| c) | koosoleku juhataja loal jagada koosolekul dokumente; ja |
| --- | --- |

c)

koosoleku juhataja loal jagada koosolekul dokumente; ja

| d) | teha muid asjakohaseid toiminguid, mille koosoleku juhataja heaks kiidab. |
| --- | --- |

d)

teha muid asjakohaseid toiminguid, mille koosoleku juhataja heaks kiidab.

| 7. | Direktor võib nõuda valitsusväliste organisatsioonide vaatlejatelt asjakohast maksu ja nende osalemisega seotud kulude katmist (näiteks koopiate valmistamise maksumus). |
| --- | --- |

7.

Direktor võib nõuda valitsusväliste organisatsioonide vaatlejatelt asjakohast maksu ja nende osalemisega seotud kulude katmist (näiteks koopiate valmistamise maksumus).

| 8. | Kõikidele lepinguosaliste koosolekule lubatud vaatlejatele saadetakse või toimetatakse muul viisil sama dokumentatsioon, mis on üldiselt kättesaadav lepinguosalistele, välja arvatud konfidentsiaalseid äriandmeid sisaldavad dokumendid. |
| --- | --- |

8.

Kõikidele lepinguosaliste koosolekule lubatud vaatlejatele saadetakse või toimetatakse muul viisil sama dokumentatsioon, mis on üldiselt kättesaadav lepinguosalistele, välja arvatud konfidentsiaalseid äriandmeid sisaldavad dokumendid.

| 9. | Kõik lepinguosaliste koosolekule lubatud vaatlejad täidavad kõiki eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse teiste koosolekul osalejate suhtes. |
| --- | --- |

9.

Kõik lepinguosaliste koosolekule lubatud vaatlejad täidavad kõiki eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse teiste koosolekul osalejate suhtes.

---

| 30.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/54 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/54

---

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 9/2005,

27. juuli 2005,

mis käsitleb ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) personalieeskirju

(2005/939/EÜ)

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) edaspidi Cotonou leping, eriti selle III lisa artikli 2 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 12. septembri 2000. aasta sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt Cotonou lepingu finantsprotokollile,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis koostati kokkuleppel ettevõtluse arenduskeskusega,

ning arvestades, et suursaadikute komitee peab pärast Cotonou lepingu allakirjutamist sätestama ettevõtluse arenduskeskuse personalieeskirjad,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISED ETTEVÕTLUSE ARENDUSKESKUSE PERSONALIEESKIRJAD:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1.   Käesolevaga sätestatakse personalieeskirjad, edaspidi “käesolevad eeskirjad”, võttes arvesse ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi “keskus”) tegevuse rahvusvahelist ja avalikku iseloomu. Eelkõige reguleerivad need töötajate õigusi ja kohustusi, teenistustingimusi, ametikohtade liigitust ja teenistuse lõppemist; töötingimusi; töö tasustamist ja sotsiaaltoetusi, distsiplinaarmeetmeid ja kaebuste esitamise korda.

2.   Keskuse juhatus, edaspidi “juhatus”, võib käesolevate eeskirjade piires võtta vastu keskuse direktori, edaspidi “direktor”, esitatud ettepanekuid sise-eeskirjade kohta või sise-eeskirjade muudatusi, et käesolevates eeskirjades sisalduvaid põhimõtteid üksikasjalikumalt sätestada. Seda võimalust kohaldatakse eelkõige käesolevates eeskirjades sõnaselgelt ettenähtud aspektide suhtes.

3.   Juhatus teavitab AKV-EÜ suursaadikute komiteed, edaspidi “komitee”, ja komisjoni sise-eeskirjade kohta vastuvõetud ettepanekutest või sise-eeskirjade muudatustest esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 30 tööpäeva jooksul nende vastuvõtmisest.

Kui juhatus peab seda vajalikuks, võib ta ajutiselt ja tingimuslikult kohaldada ettepanekuid sise-eeskirjade kohta või vastuvõetud sise-eeskirjade muudatusi. Kohaldamise kuupäev ei tohi eelneda juhatuse poolt vastuvõtmise kuupäevale.

Mitte hiljem kui kolm kuud pärast teavitamiskuupäeva võtab komitee sise-eeskirjad, millest teavitati, vastu või teeb neisse muudatusi.

4.   Direktori, direktori asetäitja ja keskuse töötajate, kelle tähendus on määratletud artiklis 2, suhtes kohaldatava õigusliku raamistiku moodustavad Cotonou leping, Belgia ja keskuse vaheline peakontori leping, keskuse põhikiri ja töökord, käesolevad eeskirjad ja nende lahutamatuteks osadeks olevad lisad, keskuse finantseeskiri, pärast käesolevate eeskirjade jõustumist vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 vastuvõetud sise-eeskirjad, direktori kehtestatud sisesed rakenduseeskirjad ning töölevõtmisel või pärast seda, mõlemal juhul juhatuse nõusolekul, kirjalikult sätestatud mis tahes individuaalsed tingimused.

5.   Töötajad, kellel oli vastavalt eelnevate konventsioonide personalieeskirjadele õigus toetustele ja maksuvähendustele, säilitavad selle õiguse.

Artikkel 2

1.   Käesolevates eeskirjades sätestatakse tingimused, mida kohaldatakse järgmiste isikute suhtes:

| — | keskuse direktor ja direktori asetäitja, |
| --- | --- |

—

keskuse direktor ja direktori asetäitja,

| — | keskuse töötajad, |
| --- | --- |

—

keskuse töötajad,

| — | keskuse kohalikud töötajad. |
| --- | --- |

—

keskuse kohalikud töötajad.

2.   Käesolevate eeskirjade tähenduses on keskuse töötaja mis tahes isik, kes on tööle võetud direktori poolt allkirjastatud lepingu alusel, mis on sõlmitud piiritletud tähtajaga artikli 6 lõike 2 punktide a ja b tähenduses, ning käesolevates eeskirjades sätestatud viisil ja piirides.

3.   Käesolevate eeskirjade kohaldamisel mõistetakse kohaliku töötaja all mis tahes isikut, kes on keskuse poolt vastavalt kohalikele tavadele ja lepingu alusel tööle võetud piiritletud tähtajaks, et täita töölise või teenindaja ülesandeid artiklis 7 piiritlemata ametikohal.

4.   Mis tahes käesolevate eeskirjade viidet meessoost isikule käsitatakse samuti viitena naissoost isikule ja vastupidi, kui kontekstis ei ole selgelt tähistatud teisiti.

Artikkel 3

1.   Juhatus kiidab direktori ettepanekul heaks astmetele 2.A ja 2.B töölevõetavad isikud ning vastutab töötajatega sõlmitud lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise eest ning ühe või mitme töötajaga seotud individuaalsete eritingimuste eest.

Direktor otsustab kohalike töötajate töölevõtmise ning nende lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise tavapärases korras vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

2.   Direktor peab juhatuse nõusolekut taotlema kõikides küsimustes, mis on seotud töötajate töölevõtmise ning töölepingute uuendamise, pikendamise ja lõpetamisega. Selliste küsimuste hulka kuuluvad inter alia vabad ametikohad, vabade ametikohtade väljakuulutamise viis, laekunud avaldused ning kandidaatide valimise viis ja alused.

Artikkel 4

1.   Tuleb luua:

| — | personalikomitee |
| --- | --- |

—

personalikomitee

| — | töölevõtu/edutamiskomitee, |
| --- | --- |

—

töölevõtu/edutamiskomitee,

mis täidab talle käesolevate eeskirjadega määratud ülesandeid.

Nende organite koosseis ja töökord määratakse kindlaks vastavalt V lisa sätetele.

2.   Personalikomitee esindab töötajate huve keskuse ees ning hoiab ühendust keskuse ja töötajate vahel. Personalikomitee aitab kaasa teenistuse tõrgeteta toimimisele, olles kanaliks arvamuse avaldamisele personaliküsimustes.

Personalikomitee võib esitada direktorile ettepanekuid töötajate töötingimuste või üldiste elutingimuste parandamiseks.

3.   Direktorit tuleb teavitada personalikomitee valimisest, esitatud kandidaatidest ja häälte jagunemisest.

Direktor teatab juhatusele personalikomitee liikmete nimed.

Direktor tagab personalikomiteele selle kohustuste täitmiseks sobivad vahendid.

4.   Direktor nimetab iga eelarves ettenähtud (ja artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud määramata tähtajaga lepinguga seotud) vaba koosseisulise ametikoha või edutamise jaoks töölevõtu/edutamiskomitee.

Artikkel 5

Keskus võib kasutada töölähetuses viibivate ekspertide või kolmandate isikute poolt rahastatavate ekspertide teenuseid. Need eksperdid peavad lähtuma direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadest.

Töölähetuses viibivaks eksperdiks loetakse mis tahes siseriiklikku või rahvusvahelist avalikku teenistujat või erasektori juhtivtöötajat, kelle kvalifikatsioon ja kogemused vastavad keskuse töötaja puhul nõutavale astmele ja kes on sinna ajutiselt üle viidud või teise töötajaga vahetatud lõikes 1 viidatud eeskirjade alusel.

II JAOTIS

TÖÖTAJAD

I PEATÜKK

Ametisse nimetamine – palgaastmed – ametikohtade loetelu

Artikkel 6

1.   Töötaja ametisse nimetamise ainus eesmärk on täita vastavalt käesolevates eeskirjades sätestatud tingimustele vaba ametikoht, mis sisaldub artikli 10 kohaselt eelarvele lisatud ametikohtade loetelus.

2.   Koosseisuliste töötajate töölevõtmise aluseks on üks järgmistest lepingutest:

| a) | Tähtajatu leping
  Juhatuse poolt heakskiidetud lepingu suhtes kehtivad järgmised eeldused:






  — | rahastamisvahendite olemasolu |
| --- | --- | --- |

a)

Tähtajatu leping

Juhatuse poolt heakskiidetud lepingu suhtes kehtivad järgmised eeldused:

—

rahastamisvahendite olemasolu

| — | jätkuvalt rahuldavad töötulemused kooskõlas artikliga 30 |
| --- | --- |

—

jätkuvalt rahuldavad töötulemused kooskõlas artikliga 30

| — | töötaja tööülesannete säilimine |
| --- | --- |

—

töötaja tööülesannete säilimine

| — | suutlikkus täita lepingu kohaseid tööülesandeid. |
| --- | --- |

—

suutlikkus täita lepingu kohaseid tööülesandeid.

Tähtajatust lepingust ei järeldu, et töösuhe oleks alaline.

Iga lepingu võib lõpetada distsiplinaarmenetluse korras.

| b) | Tähtajaline leping






  — | Direktori poolt heakskiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle ametikohale, mis sisaldub keskuse eelarvele lisatud ametikohtade loetelus ja mille eelarvepädevad institutsioonid on liigitanud ajutiseks. Selliste lepingute kestus on kuni kaks aastat, mida võib uuendada vaid kaks korda, kuid mitte rohkem kui viieks aastaks. |
| --- | --- | --- |

b)

Tähtajaline leping

—

Direktori poolt heakskiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle ametikohale, mis sisaldub keskuse eelarvele lisatud ametikohtade loetelus ja mille eelarvepädevad institutsioonid on liigitanud ajutiseks. Selliste lepingute kestus on kuni kaks aastat, mida võib uuendada vaid kaks korda, kuid mitte rohkem kui viieks aastaks.

| — | Direktori poolt heakskiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle ametikohale, mis on loodud keskuse poolt juhitava programmi raames või hallatavate vahendite alusel. |
| --- | --- |

—

Direktori poolt heakskiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle ametikohale, mis on loodud keskuse poolt juhitava programmi raames või hallatavate vahendite alusel.

| c) | Lühikese tähtajaga leping
  Direktori poolt heakskiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle täisajaga või osalise tööajaga, kuid mitte ametikohale, mis sisaldub keskuse eelarvele lisatud ametikohtade loetelus. Lühikese tähtajaga lepingute kestus on kuni üks aasta, mida saab uuendada vaid kaks korda, kõik kokku kuni kaheks aastaks.
  Lepingus, millega töötaja tööle võetakse ja mis koostatakse vastavalt I lisas toodud näidisele, on kirjas tähtajatu lepingu jõustumise kuupäev, ametikategooria, -aste ja -järk ning töötaja kohustus järgida käesolevaid eeskirju. Lepingus arvestatakse eelnevat teenistusaega keskuse töötajana mis tahes ametikohal. |
| --- | --- |

c)

Lühikese tähtajaga leping

Direktori poolt heakskiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle täisajaga või osalise tööajaga, kuid mitte ametikohale, mis sisaldub keskuse eelarvele lisatud ametikohtade loetelus. Lühikese tähtajaga lepingute kestus on kuni üks aasta, mida saab uuendada vaid kaks korda, kõik kokku kuni kaheks aastaks.

Lepingus, millega töötaja tööle võetakse ja mis koostatakse vastavalt I lisas toodud näidisele, on kirjas tähtajatu lepingu jõustumise kuupäev, ametikategooria, -aste ja -järk ning töötaja kohustus järgida käesolevaid eeskirju. Lepingus arvestatakse eelnevat teenistusaega keskuse töötajana mis tahes ametikohal.

Artikkel 7

1.   Käesolevate eeskirjadega hõlmatud ametikohad jagatakse vastavalt nende olemusele ja nendega kaasnevatele kohustustele nelja kategooriasse, mis on kahanevas tähtsuse järjekorras “direktorid”, “spetsialistid”, “kantseleitöötajad” ja “abitöötajad”.

2.   Iga kategooria jaguneb astmeteks ja iga aste järkudeks.

Kategooriad, astmed (nendega tavapäraselt kaasnevate kohustustega) ja järgud on koos muu teabega ära toodud II lisas viidatud tabelis. Selle tabeli põhjal määratleb direktor keskuse iga ametikohaga kaasnevad tööülesanded ja pädevused.

3.   Kategooriasse “spetsialistid” kuuluvad töötajad, kes täidavad arendusvaldkonnas haldus- ja nõuandvaid ülesandeid, mis eeldavad ülikooliharidust. See kategooria koosneb neljast astmest:

| a) | aste 2.A ja aste 2.B töötajatele, kes täidavad “peaspetsialisti” ülesandeid, mis eeldavad ülikoolikraadi või sellega võrdväärset haridust, mis annab õiguse alustada magistriõpinguid, ning vastavalt vähemalt 20 või 15 aastast asjaomast töökogemust pärast kraadi saamist; |
| --- | --- |

a)

aste 2.A ja aste 2.B töötajatele, kes täidavad “peaspetsialisti” ülesandeid, mis eeldavad ülikoolikraadi või sellega võrdväärset haridust, mis annab õiguse alustada magistriõpinguid, ning vastavalt vähemalt 20 või 15 aastast asjaomast töökogemust pärast kraadi saamist;

| b) | aste 2.C ja aste 2.D töötajatele, kes täidavad “spetsialisti” ülesandeid, mis eeldavad ülikoolikraadi või sellega võrdväärset haridust, mis annab õiguse alustada magistriõpinguid, ning vastavalt vähemalt 10 või 5 aastast asjaomast töökogemust pärast kraadi saamist. |
| --- | --- |

b)

aste 2.C ja aste 2.D töötajatele, kes täidavad “spetsialisti” ülesandeid, mis eeldavad ülikoolikraadi või sellega võrdväärset haridust, mis annab õiguse alustada magistriõpinguid, ning vastavalt vähemalt 10 või 5 aastast asjaomast töökogemust pärast kraadi saamist.

Astme 2.A ametikohtade arvu määrab juhatus direktori ettepanekul.

4.   Kategooria “kantseleitöötajad” jaguneb kolmeks astmeks:

| a) | kaks astet töötajatele, kes täidavad vastavalt “vanemabi” ja “kantseleiabi” ülesandeid:






  — | aste 3.A, mis eeldab erialast kõrgharidusdiplomit või sellega võrdväärset kvalifikatsiooni ning vähemalt viieaastast asjaomast töökogemust pärast kvalifikatsiooni omandamist; |
| --- | --- | --- |

a)

kaks astet töötajatele, kes täidavad vastavalt “vanemabi” ja “kantseleiabi” ülesandeid:

—

aste 3.A, mis eeldab erialast kõrgharidusdiplomit või sellega võrdväärset kvalifikatsiooni ning vähemalt viieaastast asjaomast töökogemust pärast kvalifikatsiooni omandamist;

| — | aste 3.B, mis eeldab keskkooliharidust või sellega võrdväärset kvalifikatsiooni, tunnustatud sekretäridekooli diplomit ning vähemalt viieaastast asjaomast töökogemust pärast kvalifikatsiooni omandamist; |
| --- | --- |

—

aste 3.B, mis eeldab keskkooliharidust või sellega võrdväärset kvalifikatsiooni, tunnustatud sekretäridekooli diplomit ning vähemalt viieaastast asjaomast töökogemust pärast kvalifikatsiooni omandamist;

| b) | aste 3.C töötajatele, kes täidavad “sekretäri” või “kantseleiametniku” ülesandeid, millega kaasnevad tööülesanded eeldavad keskkooliharidust või sellega võrdväärset kvalifikatsiooni ning vähemalt kolmeaastast asjaomast töökogemust pärast kvalifikatsiooni omandamist. |
| --- | --- |

b)

aste 3.C töötajatele, kes täidavad “sekretäri” või “kantseleiametniku” ülesandeid, millega kaasnevad tööülesanded eeldavad keskkooliharidust või sellega võrdväärset kvalifikatsiooni ning vähemalt kolmeaastast asjaomast töökogemust pärast kvalifikatsiooni omandamist.

5.   Kategooria “abitöötajad” koosneb astmest 4.A töötajatele, kes täidavad “tehniliste töötajate” ülesandeid, millega kaasnevad töölise või teenindaja tööülesanded eeldavad põhiharidust, võimalik, et koos tehniliste teadmistega, ja vähemalt kaheaastast töökogemust.

Artikkel 8

1.   Töölenimetamisel töötajale palgaastme omistamise, kategooria, astme ja järgu täpsustamise korraldab direktor vastavalt eelarvele ning direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

2.   Töötaja tuleb tööle võtta oma astme esimesse järku.

Ent arvestamaks asjaomase isiku väljaõpet ja töökogemusi võib direktor tal lubada ühe järgu vahele jätta, võttes ta tööle 2. järku.

3.   Töötaja nimetamisel töölevõtmise aegsest kõrgema astme ametikohale on vaja tema lepingut muuta.

Artikkel 9

1.   Direktor nimetab iga töötaja üleviimise teel ametikohale, millega kaasnevad tööülesanded vastavad tema kategooriale ja astmele, järgides vaid keskuse huve ning mitte arvestades töötaja kodakondsust.

2.   Töötaja nimetamine mis tahes astme üksuse juhi või juhi asetäitja kohale toimub üksnes funktsionaalsetel kaalutlustel.

3.   Töötajate ametissenimetamisel lähtutakse nii palju kui võimalik sellest, et keskus on oma olemuselt seotud nii AKV kui EÜga.

4.   Väljaspool Brüsselit asuvasse teenistuskohta tööle nimetamist reguleerivad direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjad.

Artikkel 10

Keskuse iga-aastasele eelarvele lisatud tabelis on fikseeritud iga kategooria ja astme ametikohtade arv ning nimetatud vabad ametikohad.

II PEATÜKK

Õigused ja kohustused

Artikkel 11

1.   Töötajad täidavad oma tööülesandeid ja lähtuvad üksnes keskuse huvidest. Nad ei küsi ega täida ühegi valitsuse, asutuse, organisatsiooni ega keskusesse mittekuuluva isiku juhtnööre.

2.   Nad ei võta direktori loata üheltki valitsuselt ega üheltki keskuseväliselt allikalt vastu mis tahes teenet, kinki või makset, välja arvatud enne ametissenimetamist või eripuhkuse ajal osutatud teenuste eest ning selliste teenustega seoses.

Artikkel 12

1.   Töötajad hoiduvad tegevustest ja avalikest arvamuseavaldustest, mis võiksid kahjustada nende seisundit või keskuse mainet.

2.   Töötajad väldivad tegevusi, mis olenemata sellest, kas need on tulusad või mitte, vähendavad töötajate sõltumatust või kahjustavad keskuse huve.

Artikkel 13

Kui töötaja seaduslikul abikaasal või isikul, kellega töötaja on vabaabielus, on tulus töökoht, peab töötaja sellest direktorit teavitama.

Kui see töökoht osutub oma olemuselt töötaja ametikohaga või keskuse huvidega sobimatuks ja kui töötaja ei saa anda lubadust, et sellest piiritletud ja mõistliku aja jooksul loobutakse, teeb direktor ettepaneku, et juhatus võtaks vastu otsuse selle kohta, kas töötaja võib oma ametikohal töötamist jätkata, kas ta leping lõpetatakse või peatatakse.

Artikkel 14

Töötaja, kellel tuleb oma tööülesannete täitmisel langetada otsus küsimuses, mille käsitlemine või tulemus on tema isiklikes huvides, kahjustades sel viisil tema sõltumatust, teavitab sellest direktorit.

Artikkel 15

Töötajat seob ka pärast teenistusest lahkumist kohustus käituda ausalt ja diskreetselt teatavate otseselt või kaudselt keskusega seotud ametissenimetamiste või soodustuste vastuvõtmise osas.

Artikkel 16

1.   Töötajad peavad äärmiselt diskreetselt ümber käima kõigi faktide ja teabega, mis saavad neile teatavaks tööülesannete täitmisel või sellega seoses. Nad ei tohi mingil moel ühelegi volitamata füüsilisele või juriidilisele isikule anda mis tahes dokumenti ega teavet, mida pole juba avalikustatud. See kohustus seob neid ka pärast teenistusest lahkumist kümne aasta jooksul

2.   Töötajad ei avalda ega lase avaldada ei üksi ega koos teistega mis tahes teavet keskuse töö kohta, kui selleks puudub direktori luba. Loa andmisest keeldutakse üksnes juhul, kui kavandatav avaldamine kahjustataks keskuse huve.

Artikkel 17

Kõik õigused, sealhulgas autoriõigused ja muud intellektuaalomandi õigused, kirjutistele ja muudele töötajate poolt teenistuskohustuste täitmisel tehtud töödele kuuluvad keskusele.

Artikkel 18

Töötajad elavad kohas, kus nad töötavad, või sellele tööülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt lähedal.

Artikkel 19

1.   Töötaja abistab oma ametiastmest olenemata oma ülemusi ja annab neile nõu. Töötaja vastutab talle määratud tööülesannete täitmise eest.

2.   Teenistuse mis tahes haru juhtiv töötaja vastutab oma ülemuste ees talle antud volituste ja tema poolt antud juhtnööride täitmise eest. Tema alluvate vastutus ei vabasta teda mingil moel tema enda vastutusest.

3.   Töötaja, kes saab juhiseid, mida ta peab eeskirjade vastaseks või tõenäoliselt tõsiseid raskusi põhjustavaks, teavitab sellest oma otsest ülemust, vajadusel kirjalikult. Kui ta saab seejärel ülemuselt juhistele kirjaliku kinnituse, järgib ta neid, kui see ei too kaasa kriminaalõiguse rikkumist ega põhjusta ülemäärast ohtu isiklikule julgeolekule. Juhul, kui juhtnööride järgimine tooks kaasa seaduserikkumise, teavitab töötaja sellest juhtumist direktorit.

Artikkel 20

1.   Töötaja peab täielikult või osaliselt heastama mis tahes kahju, mida ta on tõsise üleastumise tõttu tööülesannete täitmisel või nendega seoses keskusele põhjustanud.

2.   Direktori ettepanekul võtab juhatus vastavalt distsiplinaarküsimuste osas sätestatud korrale vastu põhjendatud otsuse.

Artikkel 21

1.   Keskuse töötajatele antakse privileegid ja immuniteedid üksnes keskuse huvides. Vastavalt asjaomastele sätetele Cotonou lepingu protokollis privileegide ja immuniteetide kohta, mida kohaldatakse keskuse ja selle töötajate suhtes, või asjaoludest sõltuvalt vastavalt peakontori lepingule ei ole töötajad vabastatud oma isiklike kohustuste täitmisest ega kehtivate seaduste ja politseieeskirjade järgimisest.

2.   Kui nimetatud privileegide ja immuniteetidega seoses tekib vaidlusi, teavitab asjaomane töötaja koheselt direktorit.

Artikkel 22

1.   Keskus abistab iga töötajat mis tahes kohtumenetluses ähvardajate, solvajate või laimajate vastu või seoses mis tahes isiku- või varavastase rünnakuga, millega töötajal või tema pereliikmel on tulnud kokku puutuda töötaja ametikoha või tööülesannete tõttu. Keskus hüvitab töötaja poolt seejuures kantud kahju viimasega solidaarselt, kui töötaja ei põhjustanud seda kahju sihilikult või tõsise hooletuse tõttu ega ole saanud hüvitist kahju põhjustanud isikult.

2.   Keskus võimaldab töötajatele koolitust, kui see ühtib teenistuse nõuetekohaseks toimimiseks vajalikuga ja tuleb keskusele kasuks.

Artikkel 23

Töötajal on lubatud kasutada ühinemisõigust, eelkõige võib ta kuuluda ametiühingutesse või töötajate liitudesse. Ametiühingus või töötajate liidus kohustuste täitmine ei sea asjaomast isikut mingil moel ebasoodsasse olukorda.

Artikkel 24

1.   Töötajad võivad oma kohustustega seotud küsimustes direktorile esitada taotlusi.

2.   Käesolevate eeskirjade alusel vastuvõetud mis tahes otsusest, mis on seotud konkreetse isikuga, teatatakse töötajale viivitamata kirjalikult.

3.   Mis tahes otsuses, millel on töötajale ebasoodne mõju, peavad olema toodud selle põhjused.

Artikkel 25

1.   Iga töötaja kohta on vaid üks isikutoimik. Selles toimikus on:

| — | kõik dokumendid, mis on seotud tema haldusliku seisundiga ja kõik aruanded tema võimete, tõhususe ja käitumise kohta; |
| --- | --- |

—

kõik dokumendid, mis on seotud tema haldusliku seisundiga ja kõik aruanded tema võimete, tõhususe ja käitumise kohta;

| — | töötaja mis tahes märkused nende dokumentide kohta. |
| --- | --- |

—

töötaja mis tahes märkused nende dokumentide kohta.

Töötajal on õigus tutvuda kõigi oma toimikus sisalduvate dokumentidega. Pärast teenistusest lahkumist säilitab ta selle õiguse kuni kaheks aastaks.

Isikutoimik on konfidentsiaalne ja selle vaatamine on lubatud üksnes juhatuse ruumides. Asjaomaste dokumentide koopiad edastatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtule (Administrative Tribunal), kui kohtule on esitatud töötajaga seotud kaebus ja kui kohus seda nõuab.

2.   Töötaja isikutoimikus sisalduv mis tahes dokument esimese raskusastme distsiplinaarmeetme kohta vastavalt artikli 55 lõikele 2 kustutatakse kolme aasta möödumisel, kui selle aja jooksul ei ole töötaja suhtes kohaldatud ühtki muud distsiplinaarmeedet.

III PEATÜKK

Töölevõtmine – perioodiline hindamine– ametialane edutamine – teenistuse/lepingu lõppemine – ametist vabastamine

1. jagu

Tööle võtmine

Artikkel 26

1.   Töötajate töölevõtmisel juhindutakse eesmärgist saada keskuse teenistusse võimalikult võimekad, tõhusad ja ausad isikud.

2.   Töötajad valitakse konkursi alusel vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

3.   Lõikes 2 viidatud eeskirjadega kehtestatud töölevõtukord peab olema avatud ja läbipaistev, pakkudes ühesuguseid osalemis- ja töövõimalusi kõikide Cotonou lepingu allkirjastanud riikide kodanikele.

Töötajate valikul ei lähtuta nende rassist, usulistest veendumustest ega soost.

Ühtki ametikohta ei eraldata konkreetse liikmesriigi kodanikule.

Ametikohale nimetamise eelduseks oleva ametialase kvalifikatsiooni ja kogemuste võrdse astme korral võetakse Cotonou lepingule allakirjutanud riikide kodanikke tööle võimalikult laialt geograafiliselt alalt.

Töötajate töölevõtmisel lähtutakse nii palju kui võimalik sellest, et keskus on oma olemuselt seotud nii AKV kui EÜga.

Artikkel 27

1.   Töötaja võib tööle võtta üksnes tingimusel, et ta:

| a) | on Cotonou lepingu allkirjastanud riigi kodanik; |
| --- | --- |

a)

on Cotonou lepingu allkirjastanud riigi kodanik;

| b) | on täitnud kõik talle sõjaväeteenistust reguleerivate õigusaktidega pandud kohustused; |
| --- | --- |

b)

on täitnud kõik talle sõjaväeteenistust reguleerivate õigusaktidega pandud kohustused;

| c) | esitab nõuetekohased iseloomustused tema sobivuse kohta kõnealuste tööülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

esitab nõuetekohased iseloomustused tema sobivuse kohta kõnealuste tööülesannete täitmiseks;

| d) | võeti tööle vastavalt artikli 26 lõikes 2 viidatud konkursipõhisele korrale; |
| --- | --- |

d)

võeti tööle vastavalt artikli 26 lõikes 2 viidatud konkursipõhisele korrale;

| e) | on füüsiliselt võimeline oma tööülesandeid täitma, nagu on kindlaks määranud keskuse nimetatud arsti läbi viidud arstlik läbivaatus; |
| --- | --- |

e)

on füüsiliselt võimeline oma tööülesandeid täitma, nagu on kindlaks määranud keskuse nimetatud arsti läbi viidud arstlik läbivaatus;

| f) | esitab tõendi selle kohta, et tunneb põhjalikult üht keskuse kahest peamisest töökeelest (prantsuse või inglise keelt) ja tunneb rahuldavalt keskuse teist töökeelt oma tööülesannete täitmiseks vajalikul astmel. |
| --- | --- |

f)

esitab tõendi selle kohta, et tunneb põhjalikult üht keskuse kahest peamisest töökeelest (prantsuse või inglise keelt) ja tunneb rahuldavalt keskuse teist töökeelt oma tööülesannete täitmiseks vajalikul astmel.

2.   Iga töötaja esitab enne tööleasumist keskusele järgmised dokumendid:

| a) | arstitõend, mis tõendab tema võimet täita ülesandeid, mille täitmiseks ta tööle võeti; |
| --- | --- |

a)

arstitõend, mis tõendab tema võimet täita ülesandeid, mille täitmiseks ta tööle võeti;

| b) | dokument, mis tõendab, et ta on täitnud oma sõjaväeteenistuskohustuse; |
| --- | --- |

b)

dokument, mis tõendab, et ta on täitnud oma sõjaväeteenistuskohustuse;

| c) | dokumentaalse tõenduse selle kohta, et ta on ühe Cotonou lepingule allakirjutanud riigi kodanik ja tal on kõik asjaomase riigi kodaniku õigused; |
| --- | --- |

c)

dokumentaalse tõenduse selle kohta, et ta on ühe Cotonou lepingule allakirjutanud riigi kodanik ja tal on kõik asjaomase riigi kodaniku õigused;

| d) | dokumendid tema perekonnaseisu kohta, samuti tema seadusliku abikaasa ja ülalpeetavate laste staatuse kohta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid tema perekonnaseisu kohta, samuti tema seadusliku abikaasa ja ülalpeetavate laste staatuse kohta.

3.   Keskuse nõudmisel läbivad töötajad enne katseaja lõppu keskuse arsti juures arstliku läbivaatuse.

Artikkel 28

1.   Vabade ametikohtade täitmiseks algatab direktor pärast seda, kui on kaalunud võimalusi nimetada neile ametikohtadele üleviimise või vastavalt artiklite 32 ja 33 tingimustele astme või kategooria tõstmise teel keskuse töötajaid, konkursipõhise keskusevälise töölevõtmise vastavalt artikli 4 lõikes 1 ja artikli 26 lõikes 2 ning V lisas viidatud eeskirjadele.

2.   Töölevõtmise võib algatada ka varunimekirja koostamiseks edaspidiste töölevõtmiste jaoks.

Artikkel 29

1.   Töötaja võetakse tööle kuuekuulise katseajaga.

2.   Oma ametikohale sobimatuks osutunud töötaja vabastatakse töölt. Ent erakorralistel asjaoludel võib direktor katseaega pikendada, kokku veel kuni kuue kuu ulatuses.

3.   Kui haigus, sünnituspuhkus või õnnetus takistab töötajat katseajal ja pikendatud katseajal vähemalt ühe kuu jooksul tööülesandeid täitmast, võib direktor tema katseaega vastava ajavahemiku võrra pikendada.

4.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei tohi katseaja kogupikkus mitte mingil tingimusel ületada kahtteist kuud.

5.   Katseajal olev töötaja võib katseaja jooksul mis tahes hetkel töölt lahkuda, teatades sellest kuu aega ette, kui pole teisiti kokku lepitud.

2. jagu

Perioodiline hindamine – Ametialane edutamine

Artikkel 30

1.   Iga kaheteist kuu tagant, kalendriaasta lõpul ja vastavalt direktori kehtestatud sisesed rakenduseeskirjadele, hindavad töötaja ülemused tema võimeid, tõhusust ja käitumist ning koostavad selle kohta aruande.

2.   Töötaja saab selle aruandega tutvuda. Tal on õigus teha selle kohta märkusi, mida peab asjakohaseks.

Artikkel 31

1.   Töötaja, kes on oma tööülesandeid hästi täitnud, olnud samal astmel ja järgus järjepanu teenistuses vähemalt kaks aastat ning kelle leping kehtib vähemalt ühe kuu jooksul pärast seda, võidakse edutada sama astme järgmisesse järku.

2.   Eelnimetatud järgu tõstmine ei ole automaatne ja selle kohta teeb otsuse direktor töötaja võimete, tõhususe ja käitumise põhjal, nagu seda on hinnanud tema ülemused, ning tema tööülesannete keerukuses toimunud muutuste põhjal.

Artikkel 32

1.   Töötaja edutamine kõrgemale astmele toimub ainult vabade ametikohtade täitmiseks direktoripoolse nimetamisega vahetult kõrgemale astmele vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

2.   Töötaja nimetatakse tema omast vahetult kõrgemale astmele töötajate hulgast, kes on oma astmel teenistuses olnud nõutava miinimumaja jooksul, pärast nende teenete hindamist ja otseste ülemuste aruannete arvestamist.

3.   Töötaja võidakse vahetult kõrgemasse kategooriasse nimetada ainult pärast seda, kui on konkursipõhiselt hinnatud kandideerivaid töötajaid, kellel on nõutav väljaõpe ja kogemused ning kes on oma astmel teenistuses olnud nõutava miinimumaja jooksul. Töötaja nimetatakse uue kategooria madalaimale astmele.

4.   Kõrgemale astmele või kategooriasse edutamiseks sobimise tingimuseks on vähemalt kaheaastane teenistus samal astmel.

Artikkel 33

1.   Töötaja liigitatakse järku, mille palk on kõige lähedasem sellele, mida ta oma eelmisel astmel sai.

2.   Mitte mingil juhul ei saa töötaja oma uuel astmel madalamat põhipalka kui see, mida ta sai eelmisel astmel.

3.   Mitte mingil juhul ei tohi töötajat rahalises mõttes karistada juhul kui ta oleks edutamatajätmise korral oma endisel astmel teenete eest kõrgema järgu saanud. Sellisel juhul saab töötaja täiendava järgu kuupäeval, mil ta oleks oma endisel astmel teenete eest kõrgema järgu saanud.

3. jagu

Teenistussuhte lõppemine – Lepingu lõppemine

Artikkel 34

Töösuhe lõppeb surma korral ja järgmistel juhtudel:

| 1. | Etteteatamistähtaja möödumisel, kui töötaja on avaldanud soovi teenistusest lahkuda. Nimetatud etteteatamistähtaja pikkus on minimaalselt kolm kuud ja maksimaalselt kuus kuud, kui ei lepita kahepoolselt kokku lühemas tähtajas. |
| --- | --- |

1.

Etteteatamistähtaja möödumisel, kui töötaja on avaldanud soovi teenistusest lahkuda. Nimetatud etteteatamistähtaja pikkus on minimaalselt kolm kuud ja maksimaalselt kuus kuud, kui ei lepita kahepoolselt kokku lühemas tähtajas.

| 2. | Etteteatamistähtaja möödumisel, kui töösuhte suhte lõpetamiseks on soovi avaldanud keskus.
  Etteteatamistähtaja pikkus on üks kuu iga lõpetatud teenistusaasta kohta, kuid mitte vähem kui kolm kuud ega rohkem kui üheksa kuud. Etteteatamistähtaeg ei alga siiski sünnitus- ega haiguspuhkuse ajal, kui selline haiguspuhkus ei ületa kolme kuud. Lisaks sellele peatatakse sünnitus- ja haiguspuhkuse ajaks selle arvestamine, kui ei ületata eelnimetatud piiri. |
| --- | --- |

2.

Etteteatamistähtaja möödumisel, kui töösuhte suhte lõpetamiseks on soovi avaldanud keskus.

Etteteatamistähtaja pikkus on üks kuu iga lõpetatud teenistusaasta kohta, kuid mitte vähem kui kolm kuud ega rohkem kui üheksa kuud. Etteteatamistähtaeg ei alga siiski sünnitus- ega haiguspuhkuse ajal, kui selline haiguspuhkus ei ületa kolme kuud. Lisaks sellele peatatakse sünnitus- ja haiguspuhkuse ajaks selle arvestamine, kui ei ületata eelnimetatud piiri.

| 3. | Selle kuu lõpul, millal töötaja saab 65aastaseks. |
| --- | --- |

3.

Selle kuu lõpul, millal töötaja saab 65aastaseks.

| 4. | Keskuse tõhusa töö huvides võidakse töötaja leping lõpetada ebapädevuse või mitterahuldava teenistuse tõttu vastavalt artiklile 55. |
| --- | --- |

4.

Keskuse tõhusa töö huvides võidakse töötaja leping lõpetada ebapädevuse või mitterahuldava teenistuse tõttu vastavalt artiklile 55.

| 5. | Keskuse sulgemise korral, mis tuleneb peamiselt rahapuudusest, saab töötaja hüvitist ühe kuu brutopõhipalga ulatuses iga lõpetatud teenistusaasta kohta, maksimaalselt kaheteist kuu ulatuses. Nimetatud arvestus toimub töötaja viimase töökuu brutopõhipalga põhjal. |
| --- | --- |

5.

Keskuse sulgemise korral, mis tuleneb peamiselt rahapuudusest, saab töötaja hüvitist ühe kuu brutopõhipalga ulatuses iga lõpetatud teenistusaasta kohta, maksimaalselt kaheteist kuu ulatuses. Nimetatud arvestus toimub töötaja viimase töökuu brutopõhipalga põhjal.

| 6. | Ametikoha koondamisest teatatakse asjaomasele töötajale ette, nagu on sätestatud lõikes 2, ja ta saab hüvitist, nagu on määratletud lõikes 5. |
| --- | --- |

6.

Ametikoha koondamisest teatatakse asjaomasele töötajale ette, nagu on sätestatud lõikes 2, ja ta saab hüvitist, nagu on määratletud lõikes 5.

Artikkel 35

Töötaja leping võidakse direktori algatusel etteteatamiseta lõpetada:

| a) | katseajal või katseaja lõpus, vastavalt artikli 29 lõikes 2 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

katseajal või katseaja lõpus, vastavalt artikli 29 lõikes 2 sätestatud tingimustele;

| b) | kui töötaja ei täida enam artikli 27 lõikes 1 sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

b)

kui töötaja ei täida enam artikli 27 lõikes 1 sätestatud tingimusi;

| c) | artiklis 36 ettenähtud juhul; |
| --- | --- |

c)

artiklis 36 ettenähtud juhul;

| d) | artiklis 37 ettenähtud juhul. |
| --- | --- |

d)

artiklis 37 ettenähtud juhul.

Artikkel 36

1.   Pärast käesoleva jaotise VI peatükis sätestatud distsiplinaarmenetluse lõppu võidakse töötaja leping etteteatamiseta distsiplinaarkorras lõpetada, kui ta on jätnud oma kohustused olulisel määral täitmata, kas sihilikult või hooletuse tõttu. Lepingu lõpetamise otsuse teeb direktor pärast seda, kui asjaomasel isikul on olnud võimalus end kaitsta.

2.   Enne lepingu lõpetamist võidakse töötaja artiklis 57 sätestatud tingimustel töölt kõrvaldada.

3.   Töösuhte lõpetamisel vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 võib direktor teha juhatusele ettepaneku mitte maksta ajaomasele isikule artiklites 46 ja 52 viidatud eeskirjades ettenähtud hüvitisi või kulukompensatsiooni või mingit osa neist.

Artikkel 37

1.   Keskus peab töötaja lepingu etteteatamiseta lõpetama, kui direktor leiab, et asjaomane isik esitas töölevõtmise ajal sihilikult valeteavet oma ametialaste oskuste või artikli 27 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohta.

2.   Sellisel juhul lõpetab juhatus direktori ettepanekul lepingu pärast seda, kui asjaomane isik on ära kuulatud ning käesoleva jaotise VI peatükis sätestatud distsiplinaarmenetlus lõppenud.

3.   Enne lepingu lõpetamist võidakse töötaja artiklis 57 sätestatud tingimustel töölt kõrvaldada.

Kohaldatakse artikli 36 lõike 3 tingimusi.

IV PEATÜKK

Töötingimused

1. jagu

Töö kestus

Artikkel 38

1.   Teenistuses olevad töötajad on igal ajal keskuse käsutuses.

Tavapärase töönädala pikkus ei ületa siiski kolmekümmend seitset ja poolt tundi. Tavapärase tööpäeva pikkus määratakse vastavalt direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjadele.

2.   Direktor võib lubada töötajal osalise tööajaga töötada, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ja kui direktor leiab, et see on keskuse huvidega kooskõlas.

Sellise loa andmise kord sätestatakse direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjades.

Artikkel 39

1.   Kiireloomuliste olukordade või erakorralise töökoormuse korral võidakse töötajatelt nõuda ületunnitöö tegemist. Öötööd ja pühapäeviti või riigipühadel töötamist võidakse lubada üksnes vastavalt direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjadele.

2.   Töötajalt nõutava ületunnitöö kogukestus ei tohi ületada 150 tundi kuue kuu kohta.

3.   “Spetsialistide” ja “kantseleitöötajate” kategooriatesse kuuluvatel töötajatel ei ole õigust ületunnitöö eest hüvitist või tasu saada.

Lõikes 1 viidatud sisestes rakenduseeskirjades sätestatud tingimuste alusel on “abitöötajate” kategooriasse kuuluvatel töötajatel õigus saada ületunnitöö eest hüvitavat puhkust või, kui teenistuse vajadused ei võimalda sellist hüvitamist ületunnitöö tegemisele järgneva kuue kuu jooksul, automaatset tasu ületundide eest, nagu on määratud nimetatud eeskirjades.

2. jagu

Puhkus

Artikkel 40

1.   Töötajatel on õigus saada kalendriaastas minimaalselt 24 tööpäeva ja maksimaalselt 30 tööpäeva põhipuhkust vastavalt direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjadele. Nimetatud eeskirjades täpsustatakse puhkuse ühelt kalendriaastalt teisele ülekandmise tingimused.

2.   Lisaks põhipuhkusele võib direktor töötajatele erandkorras anda eripuhkust, kui need seda taotlevad. Eripuhkuse andmise kord kehtestatakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

Artikkel 41

Lisaks artikliga 40 ettenähtud puhkusele on naistöötajatel õigus saada arstitõendi esitamisel täielikult tasustatud sünnituspuhkust, mis algab tavaliselt kuus nädalat enne tõendil näidatud oodatavat sünnituskuupäeva ja lõppeb tavaliselt 10 nädalat pärast sünnituskuupäeva. Nimetatud puhkus ei tohi olla lühem kui 16 nädalat.

Ent arsti loal võib asjaomane töötaja sünnituspuhkusele jääda vähem kui kuus nädalat enne oodatavat sünnituskuupäeva. Sellisel juhul lõppeb sünnituspuhkus siis, kui sünnituskuupäevast on möödunud kümme nädalat, millele lisandub aeg, mille vältel asjaomane töötaja jätkas töötamist tegelikule sünnituskuupäevale eelnenud kuue nädala jooksul.

Meestöötajatel on õigus saada viis päeva isapuhkust lapse sünnikuupäevale järgneva kümne nädala jooksul.

Artikkel 42

Töötajal, kes esitab tõendi selle kohta, et ta pole haiguse või õnnetuse tõttu võimeline oma tööülesandeid täitma, on automaatselt õigus saada haiguspuhkust vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele. Keskus võib oma äranägemisel otsustada küsida meediku ekspertarvamust.

Artikkel 43

Kui töötajal on lubatud töötada osalise tööajaga, vähendatakse tema põhipuhkust vastavalt tema tööajale. Mahaarvestatavate päevade osa arvutatakse proportsionaalselt vastavalt direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjadele.

Artikkel 44

1.   Töötaja ei tohi oma otsese ülemuse eelneva loata puududa, välja arvatud haiguse või õnnetuse korral. Ilma et see piiraks mis tahes kehtida võivate distsiplinaarmeetmete kohaldamist, arvestatakse nõuetekohaselt kinnitust leidnud põhjuseta puudumised asjaomase töötaja põhipuhkusest maha. Kui ta on oma põhipuhkuse täielikult ära kasutanud, jääb ta automaatselt ilma samaväärse ajavahemiku töötasust.

2.   Kui töötaja soovib veeta oma haiguspuhkuse kusagil mujal kui teenistuse asukohas, peab ta selleks direktorilt saama eelneva nõusoleku.

3.   Töötajale võidakse erakorralistel asjaoludel ja tema vastava taotluse korral direktori äranägemisel anda palgata puhkust isiklikel põhjustel. Palgata puhkuse kestus ei tohi ületada ühte aastat viieteistaastase ajavahemiku kohta.

Palgata puhkuse ajal ei tõsteta töötaja järku, samuti ei arvestata tema palgata puhkuse aega artikli 31 lõigetes 1 ja 2 sätestatud miinimumaja hulka.

Palgata puhkuse suhtes kohaldatavad eeskirjad määratletakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

4.   Vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele on töötajatel, nende seaduslikel abikaasadel ja ülalpeetavatel lastel iga 18kuuse pideva teenistuse lõppedes õigus tagasisõidule nende päritolukohta.

3. jagu

Riigipühad

Artikkel 45

Riigipühade loetelu koostab direktor.

V PEATÜKK

Töötasu ja kulud

Artikkel 46

1.   Vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades sätestatud tingimustele ja kui ei ole teisiti ette nähtud, on töötajal õigus saada tema kategooriale, astmele ja järgule vastavat töötasu juba üksnes temaga sõlmitud töösuhte tõttu.

Ta ei või sellest õigusest loobuda.

2.   Töötasu koosneb põhipalgast ning pere- ja muudest toetustest.

Artikkel 47

Töötasu arvestatakse ja makstakse eurodes.

Artikkel 48

Direktori ettepanekul kiidab juhatus heaks Euroopa Liidu Nõukogu poolt ühenduse töötajate suhtes kokku lepitud metoodikal põhineva töötasu aastapõhise korrigeerimise.

Artikkel 49

Iga kategooria, astme ja järgu põhikuupalgad määratakse vastavalt II lisas sisalduvale tabelile.

Artikkel 50

1.   Peretoetused, millele töötajal õigus on, sätestatakse artiklis 46 osutatud sise-eeskirjades ja need koosnevad järgmistest toetustest:

| a) | majapidamistoetus; |
| --- | --- |

a)

majapidamistoetus;

| b) | ülalpeetava lapse toetus; |
| --- | --- |

b)

ülalpeetava lapse toetus;

| c) | haridustoetus. |
| --- | --- |

c)

haridustoetus.

2.   Käesolevas artiklis viidatud peretoetuste saamisel peab töötaja teatama mujalt saadud sama liiki toetustest ning need toetused arvestatakse käesolevate eeskirjade alusel makstavatest maha.

3.   Ülalpeetava lapse toetus võidakse direktori nõuetekohaselt põhjendatud eriotsusega kahekordistada, kui keskuse määratud arsti koostatud arstitõendid kinnitavad, et kõnealuse lapse vaimse või füüsilise puude tõttu on töötajal suured kulud.

Artikkel 51

Kui töötaja oma teenistusajal sureb, makstakse tema lesele või ülalpeetavale lapsele lahkunu täispalka kuue kuu vältel alates tema surma kuule järgnevast kuust.

Artikkel 52

Artiklis 46 viidatud sise-eeskirjades sätestatud tingimuste kohaselt on töötajal õigus saada hüvitist kulude eest, mida ta kandis tööülesandeid täitma asudes, üleviimisel, perioodilisel puhkusel kodumaal või lepingu lõppedes, ning tööülesannete täitmise käigus või seoses tööülesannetega tehtud kulutuste eest, ilma et see piiraks artikli 36 lõike 3 kohaldamist.

Artikkel 53

1.   Töötaja, tema seadusliku abikaasa või ülalpeetava lapse surma korral hüvitab keskus surnukeha transportimise kulud töötaja teenistuskohast tema koduriiki. Keskus võib anda selleks otstarbeks avanssi.

Keskus hüvitab ka surnud töötaja päritolukohta naasvate eelmises lõigus mainitud üleelanud isikute reisikulud ning isiklike esemete ja pagasi transportimisega seotud kulud.

2.   Kui töötaja sureb lähetuse ajal, hüvitab keskus surnukeha surmakohast töötaja päritolukohta transportimise kulud.

Artikkel 54

Mis tahes enammakstud summa nõutakse tagasi, kui selle saaja oli enammaksmisest teadlik või kui enammaksmine oli nii ilmne, et ta ei saanud seda mitte teada. Tagasinõudmise korra kehtestab direktor.

VI PEATÜKK

Distsiplinaarmeetmed

Artikkel 55

1.   Kui töötaja jätab täitmata kohustused, mis tal vastavalt käesolevatele eeskirjadele on, kas siis tahtlikult või hooletuse tõttu, võetakse tema suhtes kasutusele distsiplinaarmeetmed.

2.   Distsiplinaarmeetmena kasutatakse üht järgmistest:

| — | esimese raskusastme meetmed:






  a) | kirjalik hoiatus; |
| --- | --- | --- |

—

esimese raskusastme meetmed:

a)

kirjalik hoiatus;

| b) | noomitus; |
| --- | --- |

b)

noomitus;

| — | teise raskusastme meetmed:






  a) | madalamasse järku üleviimine; |
| --- | --- | --- |

—

teise raskusastme meetmed:

a)

madalamasse järku üleviimine;

| b) | madalamale astmele või madalamasse kategooriasse üleviimine; |
| --- | --- |

b)

madalamale astmele või madalamasse kategooriasse üleviimine;

| c) | ametikohalt kõrvaldamine. |
| --- | --- |

c)

ametikohalt kõrvaldamine.

3.   Ühe rikkumisega seoses ei tohi kasutada rohkem kui üht distsiplinaarmeedet.

Artikkel 56

1.   Direktor võib teha hoiatuse või noomituse ilma juhatusega konsulteerimata töötaja otsese ülemuse ettepanekul või omal algatusel. Asjaomane isik kuulatakse eelnevalt ära. Töötaja võib soovi korral hoiatusele või noomitusele vastata. Tema vastust hoitakse tema isikutoimikus.

2.   Muid meetmeid määrab juhatus pärast artiklis 58 sätestatud distsiplinaarmenetluse lõppu. Distsiplinaarmenetluse võib algatada direktor või juhatus pärast asjaomase isiku ärakuulamist.

Artikkel 57

1.   Kui töötajat süüdistatakse tõsises üleastumises, seisnegu see siis tööülesannete täitmatajätmises või seaduserikkumises, võib direktor anda korralduse tema töölt kõrvaldamiseks. Töötaja töölt kõrvaldamise otsus tuleb teha ettevaatusabinõuna nelja tööpäeva jooksul pärast nende tegude avastamist, milles teda süüdistatakse.

2.   Töötaja töölt kõrvaldamise otsuses on täpsustatud, kas töölt kõrvaldamise ajal jätkatakse talle töötasu maksmist või milline osa sellest kinni peetakse. Kinnipeetav osa ei tohi olla suurem kui pool töötaja põhipalgast.

3.   Kui kahe kuu jooksul pärast töötaja töölt kõrvaldamise otsuse jõustumise kuupäeva ei ole töötaja kohta otsust tehtud, peab juhatus kinnitama töölt kõrvaldamise jätkumise.

4.   Kui nelja kuu jooksul pärast töötaja töölt kõrvaldamise otsuse jõustumise kuupäeva ei ole töötaja kohta otsust tehtud, hakkab töötaja uuesti saama täistöötasu.

5.   Kui distsiplinaarmenetluse lõppedes ei ole töötaja suhtes võetud ühtki distsiplinaarmeedet või muud meedet kui kirjalik hoiatus või noomitus, on asjaomasel töötajal õigus saada hüvitist kinnipeetud töötasu ulatuses.

6.   Ent kui töötajale esitatakse nendesamade tegude eest süüdistus, tehakse lõplik otsus alles pärast seda, kui asja arutav kohus on teinud oma lõpliku otsuse.

Artikkel 58

1.   Distsiplinaarmenetluse algatab direktor, keda abistab ad hoc uurimiskomisjon, mis esitab direktorile aruande, millest peavad selguma kaebuse aluseks olevad asjaolud ning vajaduse korral nende asetleidmise tehiolud.

Nimetatud aruanne edastatakse juhatuse esimehele, kes teavitab asjaomast töötajat kirjalikult.

Kui teavitamine nurjub töötaja süül või töötaja keeldub vastuvõtuteatisele alla kirjutamast, loetakse teavitamine toimunuks.

2.   Ad hoc uurimiskomisjoni koosseis ja töökord sätestatakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

III JAOTIS

DIREKTOR JA DIREKTORI ASETÄITJA

Artikkel 59

1.   Käesolevate eeskirjade sätteid, millega nähakse ette töötajate õigused ja kohustused, kohaldatakse mutatis mutandis direktori ja direktori asetäitja suhtes.

2.   Kui käesolevates eeskirjades on ette nähtud, et töötajate ja kohalike töötajate suhtes teeb otsused direktor, teeb direktori ja direktori asetäitja suhtes vastavad otsused juhatus.

Samamoodi, kui on ette nähtud, et töötajad ja kohalikud töötajad annavad teavet direktorile, annavad direktor ja direktori asetäitja sellist teavet juhatusele.

IV JAOTIS

SÄTTED SOTSIAALKINDLUSTUSE, MAKSUSTAMISE JA KAEBUSTE KOHTA

I PEATÜKK

Sotsiaalsätted

1. jagu

Sotsiaalkindlustus

Artikkel 60

1.   Sotsiaalkindlustusskeemide osas võivad töötajad, direktori asetäitja, direktor ja vajalikul määral nende seaduslikud pereliikmed, keda keskus tunnustab, valida keskuse peakontori asukohariigi, oma viimase elukohariigi või kodakondsusjärgse riigi sotsiaalkindlustusskeemi või mis tahes erasotsiaalkindlustusskeemi, millega keskusel on leping sõlmitud.

Ent sotsiaalkindlustusskeemi tohib valida vaid korra ja seda tuleb teha kolme kuu jooksul töölevõtmise kuupäevast. Sotsiaalkindlustus hakkab kehtima tööleasumise kuupäevast.

2.   Töötajatel, direktori asetäitjal, direktoril ning nende seaduslikel abikaasadel, kui viimastel ei ole sama liiki ja suurusega hüvitistele õigus muude õigusnormide alusel, ja ülalpeetavatel lastel, nagu on viidatud sise-eeskirjades, on kindlustuskaitse haiguste vastu. Kindlustuskaitse suurus määratletakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

3.   Haigustevastase kindlustuskaitse tagamiseks vajalikud kindlustusmaksed teevad töötajad ja keskus vastavalt lõikes 2 viidatud sise-eeskirjadele.

Artikkel 61

1.   Töötajad, direktori asetäitja ja direktor on vastavalt artiklis 60 viidatud sise-eeskirjadele teenistusse asumise kuupäevast kindlustatud tööga seotud riskide ja tööõnnetuste vastu. Nende riskide vastu kindlustamise kulud tasuvad nimetatud isikud osaliselt ise.

2.   Kindlustusega katmata riskid, maksmisele kuuluvad hüvitised ja kaetavad kulud täpsustatakse lõikes 1 viidatud sise-eeskirjades.

Artikkel 62

1.   Töötaja, direktori asetäitja või direktori lapse sünni korral makstakse tegelikult last hooldavale isikule ühekordset, kindla suurusega toetust vastavalt artiklis 60 viidatud sise-eeskirjadele.

2.   Lapse sünnitoetuse saaja peab teatama kõikidest samalaadsetest toetustest, mida on sama lapse puhul saadud teistest allikatest; need toetused arvatakse lõikes 1 viidatud toetusest maha. Kui mõlemad vanemad on keskuse töötajatena toetuskõlblikud, makstakse toetust ainult üks kord.

2. jagu

Vastastikuse abistamise fond

Artikkel 63

1.   Keskus loob vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele töötajate, direktori asetäitja ja direktori vastastikuse abistamise fondi. Nimetatud eeskirjadega kehtestatakse nende töötajate ja keskuse poolt fondi kohustuslike ja vabatahtlike sissemaksete tegemise viisid ning keskuse teenistusest lahkuvatele töötajatele fondist raha maksmise viisid.

2.   Vastastikuse abistamise fondi loomiseks vajalikud maksed teevad töötajad ja keskus vastavalt lõikes 1 viidatud sise-eeskirjadele.

3. jagu

Lahkumistoetus omal soovil lahkumise korral

Artikkel 64

1.   Töötaja, kelle leping lõpetatakse töötaja ja keskuse kokkuleppel ning kes on olnud keskuse teenistuses vähemalt viis aastat, võib saada juhatuse otsusel ja direktori koostatud aruande põhjal lahkumistoetust vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

2.   Lahkumistoetus ei ole automaatne ning selle andmise otsustamisel arvestatakse keskuse huve ja eesmärke. Lahkumistoetust makstakse vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt kehtestatud tingimustele ning lõikes 1 viidatud sise-eeskirjadele.

3.   Lahkumistoetust ei maksta, kui leping lõpetatakse artiklis 36 ja 37 sätestatud viisil.

4.   Direktor ja direktori asetäitja sellist lahkumistoetust ei saa.

5.   Lahkumistoetus ei ole ühitatav artikli 34 lõikes 5 viidatud hüvitisega.

II PEATÜKK

Maksusätted

Artikkel 65

1.   Keskuse direktor, direktori asetäitja ja töötajad on neile keskuse poolt makstud töötasu osas maksukohustuslased keskuse kasuks.

Maksustamise tingimused ja kord on sätestatud III lisas. Komiteel on õigus nimetatud lisa vajaduse korral muuta.

2.   Keskus kogub makse allikamaksustamise põhimõttel kinnipidamise teel. Maksulaekumisi kajastatakse keskuse eelarves tuludena.

III PEATÜKK

Kaebusi käsitlevad sätted

Artikkel 66

1.   Töötajad, direktori asetäitja ja direktor võivad esitada pädevale organile taotluse nendega seotud otsuse tegemiseks. Pädev organ teavitab asjaomast isikut oma põhjendatud otsusest kahe kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. Kui selle ajavahemiku lõpuks ei ole taotlusele mingit vastust saadud, loetakse taotlus vaikimisi tagasilükatuks, mille kohta võib vastavalt järgmisele lõikele esitada kaebuse.

2.   Töötajad, direktori asetäitja ja direktor võivad esitada pädevale organile kaebuse neid ebasoodsalt mõjutava tegevuse kohta, kui pädev organ on teinud otsuse või ei ole vastu võtnud käesolevate eeskirjadega ettenähtud meedet. Kaebus on kirjalik dokument, milles taotletakse vaidlusalusele küsimusele rahumeelse lahenduse leidmist. Kaebus tuleb esitada kahe kuu jooksul, vastasel juhul kaebeõigus minetatakse. See ajavahemik algab:

| — | asjaomasele isikule otsuse teatamise kuupäeval, hiljemalt kuupäeval, millal nimetatud isik selle teate kätte sai, kui meede mõjutab konkreetset isikut; ent kui konkreetset isikut mõjutav meede on seotud ka teise isikuga, algab ajavahemik selle teise isiku osas kuupäeval, millal viimane selle kohta teate saab, |
| --- | --- |

—

asjaomasele isikule otsuse teatamise kuupäeval, hiljemalt kuupäeval, millal nimetatud isik selle teate kätte sai, kui meede mõjutab konkreetset isikut; ent kui konkreetset isikut mõjutav meede on seotud ka teise isikuga, algab ajavahemik selle teise isiku osas kuupäeval, millal viimane selle kohta teate saab,

| — | vastamiseks ettenähtud tähtaja möödumisel, kui kaebus on seotud taotluse vaikimisi tagasilükkamisega, nagu on sätestatud lõikes 1. |
| --- | --- |

—

vastamiseks ettenähtud tähtaja möödumisel, kui kaebus on seotud taotluse vaikimisi tagasilükkamisega, nagu on sätestatud lõikes 1.

Pädev organ teavitab asjaomast isikut oma põhjendatud otsusest kahe kuu jooksul alates kaebuse esitamise kuupäevast. Kui selle ajavahemiku lõpuks ei ole kaebusele mingit vastust saadud, loetakse kaebus vaikimisi tagasilükatuks, mille kohta võib vastavalt artiklile 67 apellatsioonikaebuse esitada.

Pädeva organi poolt põhjendatud otsuse tegemise kord sätestatakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

Käesolevas artiklis määratletud tähenduses on pädev organ:

| — | töötajate puhul direktor, |
| --- | --- |

—

töötajate puhul direktor,

| — | direktori ja direktori asetäitja ning direktori poolt võetud distsiplinaarmeetmele apellatsioonikaebuse esitamisel juhatus, |
| --- | --- |

—

direktori ja direktori asetäitja ning direktori poolt võetud distsiplinaarmeetmele apellatsioonikaebuse esitamisel juhatus,

| — | juhatuse poolt direktori või direktori asetäitja suhtes võetud distsiplinaarmeetme apellatsioonikaebuse esitamisel komitee. |
| --- | --- |

—

juhatuse poolt direktori või direktori asetäitja suhtes võetud distsiplinaarmeetme apellatsioonikaebuse esitamisel komitee.

Artikkel 67

1.   Töötajate ja keskuse vahelised vaidlused ning direktori või direktori asetäitja ja keskuse vahelised vaidlused võidakse lahendada lepitamise teel vastavalt käesolevate eeskirjade IV lisas sätestatud menetlustele. Kokkuleppe mittesaavutamisel on töötajal õigus pöörduda Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtu poole.

2.   Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtu, edaspidi “halduskohus”, pädevusse kuuluvad kõik keskuse ja keskuse töötaja vahelised vaidlused seoses töötajat ebasoodsalt mõjutava tegevuse õiguspärasusega artikli 66 lõike 2 tähenduses.

3.   Halduskohtusse edasi kaebamine on lubatud ainult siis, kui:

| — | pädevale organile on eelnevalt artikli 66 lõike 2 kohaselt seal ettenähtud aja jooksul kaebus esitatud, |
| --- | --- |

—

pädevale organile on eelnevalt artikli 66 lõike 2 kohaselt seal ettenähtud aja jooksul kaebus esitatud,

| — | kaebus on selgesõnalise või vaikimisi otsusega tagasi lükatud, |
| --- | --- |

—

kaebus on selgesõnalise või vaikimisi otsusega tagasi lükatud,

| — | lepitamine ebaõnnestus või kui nelja kuu jooksul lepitaja nimetamisest ei ole kokkulepet saavutatud. |
| --- | --- |

—

lepitamine ebaõnnestus või kui nelja kuu jooksul lepitaja nimetamisest ei ole kokkulepet saavutatud.

4.   Lõikes 2 nimetatud edasikaebus esitatakse kolme kuu jooksul. See ajavahemik algab päeval, mil mõlemaid pooli teavitati lepitamise ebaõnnestumisest või lepitaja nimetamisele järgneva neljakuulise tähtaja viimasel päeval, kui kokkulepet ei ole saavutatud.

V JAOTIS

KOHALIKUD TÖÖTAJAD

Artikkel 68

1.   Kohalikud töötajad võtab tähtajaliste töölepingutega tööle direktor.

2.   II jaotist, välja arvatud artiklid 6–10, 29, 31–37, 40–43, 46–50 ja VI peatükk, kohaldatakse kohalike töötajate suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 69

Kohalike töötajate teenistustingimused, eelkõige:

| a) | nende töölevõtmise viisi ja lepingute lõppemise; |
| --- | --- |

a)

nende töölevõtmise viisi ja lepingute lõppemise;

| b) | puhkuse ja |
| --- | --- |

b)

puhkuse ja

| c) | palgaastmete määramise ja töö tasustamise, |
| --- | --- |

c)

palgaastmete määramise ja töö tasustamise,

otsustab direktor vastavalt kehtivatele eeskirjadele ja tööülesannete täitmise koha tavadele.

Artikkel 70

Keskus tasub kohaliku töötaja tööülesannete täitmise kohas kehtivate õigusaktidega sätestatud sotsiaalkindlustusmaksete tööandja osa.

Artikkel 71

Kohalik töötaja võib esitada direktorile taotluse temaga seotud otsuse tegemiseks. Direktor teavitab asjaomast isikut oma otsusest, tuues ära selle põhjused, ühe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast. Kui kohalik töötaja ei nõustu otsusega, võib ta selle edasi kaevata vastavalt artiklile 72.

Artikkel 72

Keskuse ja kohalike töötajate vahelised vaidlused lahendab pädev kohus vastavalt kohaliku töötaja tööülesannete täitmise kohas kehtivatele õigusaktidele.

VI JAOTIS

VÄLISMAAL TEENISTUSES OLEVAD TÖÖTAJAD

Artikkel 73

Välismaal teenistuses olevate töötajate suhtes kohaldatavad sätted on ära toodud direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

VII JAOTIS

AJUTISELT KESKUSESSE ÜLEVIIDUD TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJAD

Artikkel 74

Koostööd või töötajate vahetust käsitlevate erikokkulepete alusel organisatsioonidest või äriühingutest ajutiselt keskusesse üleviidud isikute suhtes kohaldatavad sätted on ära toodud direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 75

Käesolevad eeskirjad jõustuvad samal ajal, kui AKV-EÜ saadikute komitee otsus, millega need heaks kiidetakse.

Artikkel 76

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. juuli 2005.

Suursaadikute komitee nimel

eesistuja

F. J. WAHNON FERREIRA

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on muudetud AKV-EÜ ministrite nõukogu otsusega nr 1/2003 (ELT L 141, 7.6.2003, lk 25).

1

---

PERSONALIEESKIRJADE I LISA

ETTEVÕTLUSE ARENDUSKESKUSE (EAK)

LEPING (1) JÄRGMISE ISIKUGA:

Pr/hr

Sünniaeg

Kodakondsus

Isikutunnistuse nr

Välja antud

Arvestades teavet, mis oli ära toodud Teie avalduses, ja järgides konkursipõhise töölevõtmise korda, on ettevõtluse arenduskeskus (EAK), mida esindab selle direktor, ......................................., vastavalt AKV-EÜ suursaadikute komitee otsuse nr 9/2005, millega kehtestatakse keskuse personalieeskirjad, artiklile 6 otsustanud Teid tööle võtta.

Teie teenistustingimused on järgmised:

1.   KESTUS

Leping jõustub ................... ja on sõlmitud määramata ajaks Cotonou lepingu III lisa raames.

2.   KATSEAEG

Teenistuse esimest kuut kuud loetakse katseajaks. Sel ajal võib kumbki pool lepingu ilma etteteatamiseta tähtkirjaga lõpetada. Katseaega kohaldatakse ainult uute töötajate puhul.

3.   KOHT

Teie teenistuskohaks on praegu...... Sellegipoolest võidakse Teid eranditult keskuse huvides määrata teise teenistuskohta.

4.   LIIGITUS

Kategooria

Aste

Järk

Te nõustute sellega, et direktor nimetab Teid, kui ta peab seda keskuse huvides olevaks, Teie kategooriat ja astet eeldavale ametikohale, mis võib kaasa tuua Teie tööülesannete muutumise.

5.   TÖÖNÄDAL

Töönädala pikkus on kolmkümmend seitse ja pool tundi.

6.   LEPINGU LÕPETAMINE ETTETEATAMISEGA

Vastavalt keskuse kehtivate personalieeskirjade artiklile 34 võib kumbki pool käesoleva lepingu tähtkirjaga lõpetada.

7.   PERSONALIEESKIRJAD

Mõlemad lepingupooled tunnistavad, et neile on siduvad:

| a) | keskuse põhikiri ja töökord, keskuse personalieeskirjad ja peakontori leping; |
| --- | --- |

a)

keskuse põhikiri ja töökord, keskuse personalieeskirjad ja peakontori leping;

| b) | erinevad sise-eeskirjad, mille keskus on välja andnud vastavalt eelnimetatud personalieeskirjadele, mida Te tunnistate tundvat; ühtegi sise-eeskirjade muudatust ei tohi kasutada Teie vastu, kui Teid pole muudatusest teavitatud; |
| --- | --- |

b)

erinevad sise-eeskirjad, mille keskus on välja andnud vastavalt eelnimetatud personalieeskirjadele, mida Te tunnistate tundvat; ühtegi sise-eeskirjade muudatust ei tohi kasutada Teie vastu, kui Teid pole muudatusest teavitatud;

| c) | mis tahes individuaalsed tingimused, mille keskus võib Teie suhtes sätestada vastavalt eelnimetatud personalieeskirjade artikli 1 lõikele 5. |
| --- | --- |

c)

mis tahes individuaalsed tingimused, mille keskus võib Teie suhtes sätestada vastavalt eelnimetatud personalieeskirjade artikli 1 lõikele 5.

Käesolevaga loobute Te teenistusse asumisel sõnaselgelt personalieeskirjadega ettenähtud hüvitistest, mida Te juba saite mis tahes eelneva lepingu tõttu keskusega.

Käesolevas lepingus arvestatakse Teie eelnevaid teenistusaastaid keskuse töötajana mis tahes ametikohal.

8.   VAIDLUSED

Teie ja keskuse vaidlused lahendatakse lepitamise teel või Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtus vastavalt personalieeskirjade artiklile 67.

Vaidlusi ei lahendata ühelgi muul moel.

9.   DEKLARATSIOONID

A lisa (Haldusdeklaratsioon) ja B lisa (Peredeklaratsioon) on lepingu lahutamatud osad.

Ettevõtluse arenduskeskuse nimel

Brüssel,

direktor

Keskuse direktorile

Nõustun igati eeltoodud lepinguga ja selles sätestatud tingimustega.

Olen saanud keskuse põhikirja ja kodukorra, keskuse personalieeskirjad ja keskuse sise-eeskirjad ning nendega tutvunud.

Nõustun järgima personalieeskirjades sätestatud reegleid keskusega tekkida võivate vaidluste lahendamiseks ja loobun sõnaselgelt mis tahes muust vaidluste lahendamise viisist, sealhulgas mis tahes muu kohtuorgani poole pöördumisest.

Kuupäev

Töötaja allkiri

---

(1)  Käesolevate eeskirjade artiklis 6 viidatud tähtajaliste ja lühikese tähtajaga lepingute puhul tuleb lepingu näidist kohandada, et arvestada antud lepinguliigi suhtes kohaldatavaid sätteid ja võimaldada kehtestada lepingu sõlmimisel individuaalseid tingimusi.

I LISA A LISA

HALDUSDEKLARATSIOON

Nimi:

Eesnimi (eesnimed):

Sünniaeg:

Perekonnaseis:

Lepingu sõlmimise kuupäev:

Lepingu jõustumise kuupäev:

Lepingu kestus:

Lähtepunkt:

Elukoht teenistuse ajal:

Kategooria, aste ja järk:

Põhikuupalk:

Erisätted:

Töötaja allkiri

direktor

I LISA B LISA

PEREDEKLARATSIOON

Nimi:

Eesnimi (eesnimed):

Sünniaeg ja -koht:

ÜLALPEETAVAD

| Nimi ja eesnimi | Sünniaeg ja -koht | Sugulus/hõimlus | Perekonnaseis | Kodakondsus |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Nimi ja eesnimi

Sünniaeg ja -koht

Sugulus/hõimlus

Perekonnaseis

Kodakondsus

Käesolevaga kinnitab allakirjutanu, et eeltoodud teave on õige

Töötaja allkiri

direktor

Kuupäev:

---

PERSONALIEESKIRJADE II LISA

PÕHIKUUPALKADE (BRUTO) TABEL (EURODES)

Kohaldatav 1. juulist 2003 (koostatud juunis 2003)

| Kategooria | Aste | Põhiametikoht | Järk |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1. | DIREKTORID |

Kategooria

Aste

Põhiametikoht

Järk

1

2

3

4

5

6

1.

DIREKTORID

1.A

Direktor

12 016,80

12 737,81

1.B

Direktori asetäitja

10 643,46

11 282,07

| 2. | SPETSIALISTID |
| --- | --- |

2.

SPETSIALISTID

2.A

Peaspetsialist

8 583,47

9 098,43

9 613,46

10 190,27

2.B

Peaspetsialist

6 866,75

7 278,71

7 725,10

8 171,43

8 652,13

9 171,26

2.C

Spetsialist

6 008,44

6 386,08

6 763,77

7 141,47

7 553,38

8 006,58

2.D

Spetsialist

4 806,73

5 098,55

5 407,56

5 733,75

6 077,09

6 441,72

| 3. | KANTSELEITÖÖTAJAD |
| --- | --- |

3.

KANTSELEITÖÖTAJAD

3. A

Vanemabi

4 017,11

4 257,35

4 497,75

4 789,59

5 081,39

5 386,27

3. B

Kantseleiabi

3 090,01

3 261,68

3 467,71

3 673,74

3 879,42

4 112,19

3. C

Sekretär/kantseleiametnik

2 231,71

2 369,02

2 506,39

2 643,72

2 815,35

2 984,27

| 4. | ABITÖÖTAJAD TÖÖTAJAD |
| --- | --- |

4.

ABITÖÖTAJAD TÖÖTAJAD

4. A

Tehniline personal

1 819,66

1 922,67

2 025,70

2 128,73

2 266,02

2 401,98

Ühegi astme kõrgeima järgu töötajate arv ei tohi ületada 25 % vastava astme koosseisulistest töötajatest, välja arvatud astmete 1.A ja 1.B puhul.

---

PERSONALIEESKIRJADE III LISA

Keskuse kasuks maksu kohaldamise tingimused ja kord

| 1. | Personalieeskirjade artiklis 65 nimetatud maksukohustus keskuse kasuks lasub järgmistel isikutel: keskuse direktor, direktori asetäitja ja töötajad, välja arvatud kohalikud töötajad.
  Maksustatavad isikud tasuvad makse igakuiselt keskuse makstavatelt palkadelt ja rahalistelt tasudelt.
  Tööülesannete täitmisel kantud kulude hüvitamisel ühekordse summana või osade kaupa makstud raha ja toetusi ei arvestata maksustatava põhisumma hulka. |
| --- | --- |

1.

Personalieeskirjade artiklis 65 nimetatud maksukohustus keskuse kasuks lasub järgmistel isikutel: keskuse direktor, direktori asetäitja ja töötajad, välja arvatud kohalikud töötajad.

Maksustatavad isikud tasuvad makse igakuiselt keskuse makstavatelt palkadelt ja rahalistelt tasudelt.

Tööülesannete täitmisel kantud kulude hüvitamisel ühekordse summana või osade kaupa makstud raha ja toetusi ei arvestata maksustatava põhisumma hulka.

| 2. | Pere- ja sotsiaaltoetused arvestatakse maksustatavast põhisummast maha. |
| --- | --- |

2.

Pere- ja sotsiaaltoetused arvestatakse maksustatavast põhisummast maha.

| 3. | Käesoleva lisa lõigete 1 ja 2 kohaldamisel saadud summat vähendatakse 10 % võrra tööga seotud ja isiklike kulutuste jaoks.
  Ülalpeetava lapse eest vastutava isiku suhtes kohaldatakse täiendavat maksuvähendust, mis on iga ülalpeetava lapse või isiku kohta kaks korda suurem kui saadav toetus.
  Maksustatava põhisumma arvutamisel kohaldatakse iga kodumaalt eemalviibiva töötaja brutotöötasu suhtes täiendavat 16 % maksuvähendust. Selle sätte alusel tehtava maksuvähenduse suurus on vähemalt 200 eurot.
  Kõik summad, mis isik tasub vastavalt oma sotsiaalkindlustusskeemile, arvestatakse maksustatavast põhisummast maha, nagu on määratletud artiklites 60–63 ja vastavates sise-eeskirjades. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva lisa lõigete 1 ja 2 kohaldamisel saadud summat vähendatakse 10 % võrra tööga seotud ja isiklike kulutuste jaoks.

Ülalpeetava lapse eest vastutava isiku suhtes kohaldatakse täiendavat maksuvähendust, mis on iga ülalpeetava lapse või isiku kohta kaks korda suurem kui saadav toetus.

Maksustatava põhisumma arvutamisel kohaldatakse iga kodumaalt eemalviibiva töötaja brutotöötasu suhtes täiendavat 16 % maksuvähendust. Selle sätte alusel tehtava maksuvähenduse suurus on vähemalt 200 eurot.

Kõik summad, mis isik tasub vastavalt oma sotsiaalkindlustusskeemile, arvestatakse maksustatavast põhisummast maha, nagu on määratletud artiklites 60–63 ja vastavates sise-eeskirjades.

| 4. | Maksu arvutatakse lõike 3 kohaldamisel saadud maksustatavalt põhisummalt, jättes kõrvale kõik summad, mis ei ületa 84,96 eurot, ning kohaldades järgmist maksumäära:










  — | 0 % | summadelt, mis jäävad alla | 84,96 euro | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | 8 % | summadelt suurusega | 84,97 | – | 1 501,99 eurot |
| — | 10 % | summadelt suurusega | 1 502,00 | – | 2 068,75 eurot |
| — | 12,5 % | summadelt suurusega | 2 068,76 | – | 2 370,93 eurot |
| — | 15 % | summadelt suurusega | 2 370,94 | – | 2 692,21 eurot |
| — | 17,5 % | summadelt suurusega | 2 692,22 | – | 2 994,41 eurot |
| — | 20 % | summadelt suurusega | 2 994,42 | – | 3 287,26 eurot |
| — | 22,5 % | summadelt suurusega | 3 287,27 | – | 3 588,08 eurot |
| — | 25 % | summadelt suurusega | 3 588,09 | – | 3 882,46 eurot |
| — | 27,5 % | summadelt suurusega | 3 882,47 | – | 4 184,60 eurot |
| — | 30 % | summadelt suurusega | 4 184,61 | – | 4 477,50 eurot |
| — | 32,5 % | summadelt suurusega | 4 477,51 | – | 4 779,78 eurot |
| — | 35 % | summadelt suurusega | 4 779,79 | – | 5 072,72 eurot |
| — | 40 % | summadelt suurusega | 5 072,73 | – | 5 374,80 eurot |
| — | 45 % | summadelt, mis ületavad | 5 374,81 eurot | | |

4.

Maksu arvutatakse lõike 3 kohaldamisel saadud maksustatavalt põhisummalt, jättes kõrvale kõik summad, mis ei ületa 84,96 eurot, ning kohaldades järgmist maksumäära:

—

0 %

summadelt, mis jäävad alla

84,96 euro

—

8 %

summadelt suurusega

84,97

–

1 501,99 eurot

—

10 %

summadelt suurusega

1 502,00

–

2 068,75 eurot

—

12,5 %

summadelt suurusega

2 068,76

–

2 370,93 eurot

—

15 %

summadelt suurusega

2 370,94

–

2 692,21 eurot

—

17,5 %

summadelt suurusega

2 692,22

–

2 994,41 eurot

—

20 %

summadelt suurusega

2 994,42

–

3 287,26 eurot

—

22,5 %

summadelt suurusega

3 287,27

–

3 588,08 eurot

—

25 %

summadelt suurusega

3 588,09

–

3 882,46 eurot

—

27,5 %

summadelt suurusega

3 882,47

–

4 184,60 eurot

—

30 %

summadelt suurusega

4 184,61

–

4 477,50 eurot

—

32,5 %

summadelt suurusega

4 477,51

–

4 779,78 eurot

—

35 %

summadelt suurusega

4 779,79

–

5 072,72 eurot

—

40 %

summadelt suurusega

5 072,73

–

5 374,80 eurot

—

45 %

summadelt, mis ületavad

5 374,81 eurot

Makstava maksu summat ümardatakse allapoole lähima ühikuni.

Eeltoodud maksustatavaid summasid kohaldatakse 1. juulist 2003.

| 5. | Erandina lõigetest 3 ja 4 maksustatakse ületunnitöö eest hüvitisena makstud summasid maksumääraga, mida kohaldati maksmisele eelneval kuul töötaja töötasu kõrgeima maksustatava summa suhtes.
  Teenistuse lõpetamisel makstud summasid maksustatakse pärast lõike 3 esimeses kolmes lõigus sätestatud maksuvähenduste kohaldamist maksumääraga, mis on võrdne kahe kolmandikuga suhtest, mis viimase palgamakse tegemise ajal oli:






  — | tasumisele kuuluva maksusumma ja |
| --- | --- | --- |

5.

Erandina lõigetest 3 ja 4 maksustatakse ületunnitöö eest hüvitisena makstud summasid maksumääraga, mida kohaldati maksmisele eelneval kuul töötaja töötasu kõrgeima maksustatava summa suhtes.

Teenistuse lõpetamisel makstud summasid maksustatakse pärast lõike 3 esimeses kolmes lõigus sätestatud maksuvähenduste kohaldamist maksumääraga, mis on võrdne kahe kolmandikuga suhtest, mis viimase palgamakse tegemise ajal oli:

—

tasumisele kuuluva maksusumma ja

| — | lõigetes 1, 2 ja 3 määratletud maksustatava põhisumma vahel. |
| --- | --- |

—

lõigetes 1, 2 ja 3 määratletud maksustatava põhisumma vahel.

| 6. | Kui maksustatav väljamakse hõlmab ajavahemikku, mis on lühem kui üks kuu, kohaldatakse vastaval kuul tehtud väljamaksetele rakenduvat maksumäära.
  Kui maksustatav väljamakse hõlmab ajavahemikku, mis on pikem kui üks kuu, kohaldatakse maksumäära samamoodi, kui väljamakse oleks jagunenud ühtlaselt neile kuudele, millega väljamakse on seotud.
  Korrigeerivad maksed, mis ei ole seotud kuuga, mille jooksul neid tasutakse, kuuluvad maksustamisele selle maksumääraga, mida oleks kohaldatud nende õigeaegse tasumise ajal. |
| --- | --- |

6.

Kui maksustatav väljamakse hõlmab ajavahemikku, mis on lühem kui üks kuu, kohaldatakse vastaval kuul tehtud väljamaksetele rakenduvat maksumäära.

Kui maksustatav väljamakse hõlmab ajavahemikku, mis on pikem kui üks kuu, kohaldatakse maksumäära samamoodi, kui väljamakse oleks jagunenud ühtlaselt neile kuudele, millega väljamakse on seotud.

Korrigeerivad maksed, mis ei ole seotud kuuga, mille jooksul neid tasutakse, kuuluvad maksustamisele selle maksumääraga, mida oleks kohaldatud nende õigeaegse tasumise ajal.

| 7. | Komitee võtab vastu vajalikud käesoleva lisa rakendussätted.
  Keskuse direktor tagab nimetatud sätete rakendamise.
  Direktor võib vajadusel juhinduda analoogsetest õigusnormidest, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike suhtes, eelkõige nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (1). |
| --- | --- |

7.

Komitee võtab vastu vajalikud käesoleva lisa rakendussätted.

Keskuse direktor tagab nimetatud sätete rakendamise.

Direktor võib vajadusel juhinduda analoogsetest õigusnormidest, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike suhtes, eelkõige nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (1).

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1750/2002 (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 15).

---

PERSONALIEESKIRJADE IV LISA

LEPITAMINE

Artikkel 1

Reguleerimisala

Vaidlused ühelt poolt keskuse töötajate, direktori või direktori asetäitja ning teiselt poolt keskuse vahel võidakse lahendada lepitamise teel vastavalt käesolevatele lepitusmenetluse eeskirjadele.

Artikkel 2

Mõisted

Neis eeskirjades mõistetakse järgmisi sõnu ja väljendeid neile siin antud tähenduses, kui kontekst ei nõua teisiti:

| — | AKV riik: riik, mis kuulub Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma, mis on alla kirjutanud Cotonou lepingule |
| --- | --- |

—

AKV riik: riik, mis kuulub Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma, mis on alla kirjutanud Cotonou lepingule

| — | liikmesriik: Euroopa Liidu liikmesriik |
| --- | --- |

—

liikmesriik: Euroopa Liidu liikmesriik

| — | kohus: Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohus |
| --- | --- |

—

kohus: Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohus

| — | leping: Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ koostööleping |
| --- | --- |

—

leping: Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ koostööleping

| — | ministrite nõukogu: AKV-EÜ ministrite nõukogu, millele on viidatud Cotonou lepingus |
| --- | --- |

—

ministrite nõukogu: AKV-EÜ ministrite nõukogu, millele on viidatud Cotonou lepingus

| — | komitee: AKV-EÜ suursaadikute komitee |
| --- | --- |

—

komitee: AKV-EÜ suursaadikute komitee

| — | juhatus: ettevõtluse arenduskeskuse juhatus |
| --- | --- |

—

juhatus: ettevõtluse arenduskeskuse juhatus

| — | keskus: ettevõtluse arenduskeskus |
| --- | --- |

—

keskus: ettevõtluse arenduskeskus

| — | personalieeskirjad: vastavalt Cotonou lepingule kehtestatud ettevõtluse arenduskeskuse personalieeskirjad |
| --- | --- |

—

personalieeskirjad: vastavalt Cotonou lepingule kehtestatud ettevõtluse arenduskeskuse personalieeskirjad

| — | kaebaja: pool, kes algatab lepitamise, teavitades teist poolt menetluse algatamise taotlusest ja nõuete esitamisest |
| --- | --- |

—

kaebaja: pool, kes algatab lepitamise, teavitades teist poolt menetluse algatamise taotlusest ja nõuete esitamisest

| — | vastustaja: lepitusmenetluse pool, kelle vastu nõuded esitatakse |
| --- | --- |

—

vastustaja: lepitusmenetluse pool, kelle vastu nõuded esitatakse

| — | pool: lepitusmenetlusega seoses kaebaja või vastustaja. |
| --- | --- |

—

pool: lepitusmenetlusega seoses kaebaja või vastustaja.

Artikkel 3

Teavitamine ja tähtaegade arvutamine

1.   Nende eeskirjadega ettenähtud teatised saadetakse tähtkirjaga või antakse üle otse, mõlemal juhul koos taotlusega saada kuupäevaga varustatud vastuvõtuteatis. Teatis loetakse vastuvõetuks päeval, mil see on sellisel viisil edastatud. Kui teatise edastamine ebaõnnestub saajast johtuvatel põhjustel või kui viimane keeldub vastuvõtuteatisele alla kirjutamast, loetakse teatis edastatuks.

2.   Kui nende eeskirjade alusel arvutatakse ajavahemikku, algab selline ajavahemik teatise või ettepaneku vastuvõtmisele järgneval päeval. Kui sellise ajavahemiku viimane päev on teatise või ettepaneku saamise kohas riigipüha või puhkepäev, pikendatakse ajavahemikku kuni sellele järgneva esimese tööpäevani. Ent neid riigipühi või puhkepäevi, mis jäävad ajavahemiku sisse, võetakse arvesse.

Artikkel 4

Lepitamine

1.   Enne Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtu poole pöördumist peab isik, kellel on õigus sellist lahendust taotleda, taotlema vaidluse lahendamist lepitusmenetluse teel vastavalt käesolevatele eeskirjadele. Lepitaja nimetamise taotlus tuleb esitada kahe kuu jooksul. See ajavahemik algab:

| — | kaebust käsitleva otsuse teatamise kuupäeval, |
| --- | --- |

—

kaebust käsitleva otsuse teatamise kuupäeval,

| — | vastamiseks ettenähtud tähtaja lõppemise päeval, kui kaebus käsitleb artikli 66 lõike 2 kohast kaudset kaebuse tagasilükkamise otsust. Kui kaebus lükatakse tagasi otsese otsusega pärast selle tagasilükkamist kaudse otsusega, kuid enne kaebuse esitamise tähtaja möödumist, algab kaebuse esitamise tähtaja kulgemine uuesti. |
| --- | --- |

—

vastamiseks ettenähtud tähtaja lõppemise päeval, kui kaebus käsitleb artikli 66 lõike 2 kohast kaudset kaebuse tagasilükkamise otsust. Kui kaebus lükatakse tagasi otsese otsusega pärast selle tagasilükkamist kaudse otsusega, kuid enne kaebuse esitamise tähtaja möödumist, algab kaebuse esitamise tähtaja kulgemine uuesti.

2.   Kui vaidlus on tekkinud direktori või direktori asetäitja ja keskuse vahel, saadab kaebaja komiteele taotluse lepitaja nimetamiseks.

Komitee nimetab lepitaja mitte hiljem kui 60 päeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist.

3.   Kui vaidlus on tekkinud töötaja ja keskuse vahel, saadab kaebaja juhatusele taotluse lepitaja nimetamiseks. Lepitaja nimetatakse mitte hiljem kui 45 päeva jooksul.

4.   Lepitajaks võib nimetada isiku, kellel on lepingule allakirjutanud riigi kodakondsus.

5.   30 päeva jooksul alates lepitaja nimetamise kohta teatise saamisest teavitab lepitusmenetluse taotluse esitaja teist poolt ja lepitajat taotlusest.

Taotlus koosneb kaebaja juhtumi selgitusest ja sellele lisatakse asjaomaste dokumentide koopiad.

6.   30 päeva jooksul alates taotluse kohta teatise saamisest saadab teine pool lepitajale ja kaebajale kaebaja avalduse kohta vastuse.

7.   Lepitaja menetlus on nii mitteformaalne ja kiire kui on sobilik erapooletuks ja objektiivseks vaidluse lahendamiseks ning see põhineb mõlema poole õiglasel ärakuulamisel. Kumbagi poolt võib esindada või abistada tema valitud isik.

8.   Pärast asjaolude uurimist esitab lepitaja pooltele vaidluse lahendamise tingimused.

9.   Kokkuleppele jõudmisel, koostab ja allkirjastab lepitaja kokkuleppe teksti. Pooled kirjutavad sellele nõusoleku märgiks alla. Poolte allkirjastatud kokkulepe on neile siduv.

10.   Allkirjastatud kokkuleppe koopiad antakse pooltele.

11.   Kui lepitamine ebaõnnestub või kui nelja kuu jooksul alates lepitaja nimetamisest ei ole kokkulepet saavutatud, on pooltel õigus anda vaidlus lahendamiseks üle Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtule; sellisel juhul ei mõjuta ükski menetlusega seoses lepitaja ees selgunud asi mingil moel poolte õigusi kohtus.

12.   Asja võib anda kolme kuu jooksul Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtule. See ajavahemik algab päeval, mil mõlemaid pooli teavitati lepitamise ebaõnnestumisest või lepitaja nimetamisele järgneva neljakuulise tähtaja viimasel päeval, kui kokkulepet ei ole saavutatud.

---

PERSONALIEESKIRJADE V LISA

Personalieeskirjade artiklis 4 ettenähtud organite koosseis ja töökord

1. JAGU

Personalikomitee

Personalikomitee liikmete ametiaeg on kolm aastat. Kõigil töötajatel on õigus valimistel hääletada ja kandideerida; valimine toimub salajase hääletuse teel.

Personalikomiteesse valimise tingimused ja personalikomitee tegevuse sätestab töötajate üldkogu töötajate liidu töökorras.

Personalikomitee koosseis on selline, et tagatud oleks kõikide artiklis 7 sätestatud kategooriate esindatus ja kajastab nii palju kui võimalik seda, et keskus on oma olemuselt seotud nii AKV kui ELiga.

Personalikomiteesse valimine loetakse toimunuks ainult siis, kui osaleb vähemalt kaks kolmandikku hääleõiguslikest töötajatest. Ent kui see tingimus ei ole täidetud, loetakse valimised teises hääletusvoorus toimunuks, kui selles osaleb hääleõiguslike töötajate enamus.

Personalikomitee liikmete ning personalieeskirjade alusel või keskuse loodud organitesse personalikomitee poolt nimetatud töötajate võetud kohustusi loetakse nende tavalise teenistuse osaks. Selliste kohustuste täitmine ei tohi asjaomast isikut mingilgi moel seada ebasoodsasse olukorda.

2. JAGU

Töölevõtu/edutamiskomitee

Iga eelarves ettenähtud vaba ametikoha või edutamise puhul nimetab direktor töölevõtu/edutamiskomitee.

Personalikomitee on selles esindatud vaatlejana.

Töölevõtu/edutamiskomitee koosseis ja tegevus määratakse sise-eeskirjades.

---